17 
sätta tro till. Nej, menar man, detta är en villfarelse, som låter 
sig helt enkelt så förklara, att man i våra dagar långt mer än till- 
förene ägnar uppmärksamhet åt växtsjukdomar i allmänhet och 
lägger märke till dessa sjukdomar, hvarhälst de förekomma, samt 
låter de gjorda upptäckterna samvetsgrannare än förr komma till 
allmänhetens kännedom. 
Ingen kan gärna bestrida, att ej någon sanning ligger uti ett 
sådant tal. Den strängare uppsikt, som numera öfvas öfver växtod¬ 
lingarnas hälsotillstånd uti snart sagdt alla civiliserade länder, måste 
gifvetvis leda till upptäckten af mycket sjukt, som eljest skulle ha 
förblivit förborgadt, och denna uppsikt har otvifvelaktigt bragt många 
nya sjukdomsfall till vår kunskap. En dylik förklaring räcker dock 
ingalunda till för alla, eller ens de flesta, af dessa nya sjukdomsfall. 
De flesta af dem hafva säkerligen uppstått i en senare tid, och 
måste deras uppkomst tillskrifvas flera samverkande omständigheter, 
som göra sig gällande mera i nyare än i äldre tider. 
En sådan omständighet — och denna af grundläggande betydelse 
— är den mer och mer moderna mas so dl in gen af ett och sam¬ 
ma växtslag uti en mångfald varieteter och sorter. Denna mass- 
odling skapar en nästan obegränsad nyansering av egenskaper, yttre 
såväl som inre, hos olika individer inom odlingen. Bland de skilj¬ 
aktiga individerna torde finnas äfven sådana, som äro i särskild grad 
mottagliga för angrepp af parasitsvampar af ett eller annat slag och 
som bilda en tjänlig jordmån för den särskilda svampartens fortkomst 
och fullkomning. 
I samband med massodlingen och den därunder uppkommande 
mångfalden af i ett eller annat hänseende säregna individ af den 
växtart, som är föremål för odling, måste man jämväl tänka sig upp¬ 
komsten af sinsemellan skiljaktiga former af den parasiterande 
svamparten. En ständig utbildning af nya former är utmärkande 
för all den lefvande naturen. Hvarför skulle ej då äfven inom svam- 
parnes värld kunna uppkomma nya former, däribland vissa utrustade 
med egenskaper, som sätta just dessa former i tillfälle att på ett 
mera effektivt sätt än andra utnyttja den näring, som bjudes dem 
i särskildt afpassade, ny uppkomna individ af värdplantor? 
Särskildt uti här föreliggande fall, då det gäller gurkväxtodling 
och framför allt denna odling uti växthus, måste man tillskrifva 
massodlingen och sättet, hvarpå denna gemenligen bedrifves, en dryg 
andel i det mångenstädes sämre hälsotillstånd, som i denna kultur 
inträdt. Det är ett bland trädgårdsmän väl kändt förhållande, att 
allt sedan 1880-talet, om ej ännu längre tillbaka, massodling af 
gurkor i särskildt därför inrättade växthus bedrifvits flerestädes i 
utlandet, särskildt uti England. Vår träd gård slitteratur har åtskilligt 
därom att förmäla. 
År 1895 skrifver herr H. Hallberg uti Svenska Trädgårdsföre¬ 
ningens Tidskrift därom följande. I Broxborn, intill stationen Ches- 
