Meddelande 
N:r 106 från Centralanstalten för försöksväsendet på jordbruksområdet. 
Botaniska avdelningen N:r 8. 
Några försök med klumprotsjuka (Plasmodiophora 
Brassim Wor.) å kålväxter. 
AV 
Carl Hammarlund. 
1. Sjukdomens utbredning, utseende och orsak. 
Klumprotsjuka å kålväxter är sedan ganska lång tid tillbaka be¬ 
kant i vårt land. Redan 1879 omtalas den såsom skadegörare å 
rovor av Arrhenius 1 , som anser den förorsakad av stallgödsel. J. 
Eriksson 2 angiver, att den 1886 förekom vid Gnesta (Södermanlands 
län), och 1906 hade den spridt sig till en mängd platser i Söderman¬ 
land, Närke, Östergötland, Småland och Skåne. Numera finnes sjuk¬ 
domen i alla södra och mellersta Sveriges län. Den nordligaste hittills 
kända förekomsten torde vara Östersund, där den första gången upp¬ 
trädde 1912. Möjligt är, att den finnes ännu längre norrut, fast jag 
ej lyckats få kännedom därom. 
Klumprotsjuka angriper, förutom alla våra odlade sorter av kål 
(Brassica öleracce), såsom huvudkål, blomkål, brysselkål, bladkål och 
kålrabbi, även kålrot och rova samt rädisa och rättika. Dessutom 
uppträder den å en mängd andra vikit växande eller odlade växter, 
som tillhöra de korsblomstrigas eller skidväxternas familj, såsom åker¬ 
kål 3 ( Brassica campestris), åkersenap ( Sinapis arvensis ), vitsenap 
(Sinapis alba), sparvstilla (Sisymbrium sophia) 4 sommargyllen (Bar¬ 
bar ea vulgaris ), 4 åkerkårel ( Erysimum cheiranihoides), nattfiol (Hespe- 
1 J. Arrhenius: Handbok i Svenska Jordbruket, 4:de upplagan 1879. 
2 J. Eriksson: Klumprotsjuka d kål, Kungl. Landtbruksakademiens Handlingar 
och Tidskrift 1906. 
J. Eriksson: Om klumprotsjuka ä kål, Trädgården 1906. 
J. Eriksson: Klumprot å kål, Kungl. Landtbruksakademien, Elygblad N:r 4, 
april 1906. 
3 Svenska namnen efter L. M. Netjman, Sveriges Flora, Lund 1901. 
4 Påträffades i en trädgård vid Färlöv nära Kristianstad hösten 1911. Förut ej 
nämnd i litteraturen, som värdplanta för klumprotsjuka. 
