sig, så att det omfattar 3—4 cm längd uppåt och ej sällan når ända 
upp till ovanför sittande blad. Stundom sträcker sig denna glasighet 
även nedåt ehuru obetydligt och då i vanliga fall blott 1—2, någon 
gång 5 mm under bladfästet. Ej sällan inträffar det, att en liknande 
glasighet uppkommer strax efter den först framträdande, nämligen 
ovanför andra stjälkbladet och någon gång även ovanför det tredje 
och fjärde bladet. Sedan ett glasigt bälte uppstått å en tulpanstjälk, 
dröjer] det ej länge, förrän stjälken börjar luta. Lutningen tilltager 
hastigt. Slutligen får tulpanen en så stark böjning, att den alldeles 
Fig. 1. 
Tulpan under pågående knäckning. Under fo¬ 
tografering (10 sekunder) har blomman sjunkit 
betydligt. Tre olika • lägen ha markerats å 
bilden vid övre kanten av blomman. Knäck- 
ningen ,^sker över andra, tredje och fjärde 
bladet. (C. Hammarlund, foto). 
Fig. 2. 
Tulpan omedelbart efter knackningen, som 
inträdt över andra bladet. Det nedersta 
bladet bortskuret (obs! tvärveckningen vid 
knäckningsstället). c. Hammarlund, foto). 
faller ned. Brytningen sker alltid omedelbart ovanför ett stjälkblad. 
Någon yttre bristning uppkommer aldrig, blott en tvärveckning på 
undersidan av böjningsstället. Även en längdveckning uppkommer 
småningom efter knäckningen, beroende på stark skrumpning längs hela 
det glasiga bältet. Naturligtvis har en sådan »fallen» tulpan full¬ 
ständigt förlorat sitt handelsvärde. Fig. 1 och 2 visa två tulpaner 
(Murillo), som äro angripna av fallsjuka. 
Sjukdomen är, såsom redan nämnts, -mycket vanlig, men alla tul¬ 
pansorter angripas ej lika mycket. Av dem, som lida svårast skada, 
må särskilt nämnas Murillo, en tulpan med fyllda, s. k. dubbla blom¬ 
mor, som äro svagt skära eller nästan vita, stundom med enstaka 
