10 
försök. Detta tillgick på följande sätt. Då knoppen blivit så stor, 
att man kunde vänta, att blomman skulle slå ut efter en eller ett 
par dagar, anbringades en 5-gramsvikt, som hängde i ett snöre kring 
knoppen, så, att vikten kom att hänga under blomman, omedelbart 
intill stjälken. Därvid inträdde genast en krökning av stammen. 
Denna krökning tilltog vanligen under omkring en timme, varpå den 
avstannade. Efter ett dygn hade vanligen stammen ånyo rätat på 
sig och företedde ej sällan en s-formig krökning. Å tig. 3 har jag 
sökt med skematiska teckningar åskådliggöra detta. 
Vid belastning på motsvarande sätt med 10 gram upprepades 
samma fenomen fast med betydligt starkare böinins och svagare 
återresning. 
Skematisk framställning av skillnaden mellan böjningen lios en tulpanstjälk, 
vid viktbelastning och vid fallsjuka, a 24 tim. efter belastning med 
20 gram, b fallsjuk tulpan under pågående knäckning. 
Först då belastningen höjdes till 20 gram, inträdde en stark krök¬ 
ning, som dock ej föranledde knäckning. Skillnaden mellan den böj¬ 
ning, som uppkommer, då en tulpan belastas, och då den böjes vid 
fallsjuka, är mycket stor. Vid belastning inträder en likformig båg- ■ 
böjning, under det att vid fallsjuka böjningen sker blott på ett myc¬ 
ket begränsat område, såsom framgår av de skematiska teckningarna 
i fig. 4, där a föreställer en tulpanstjälk, som böjer sig på grund av be¬ 
lastning, b däremot en tulpan under pågående knäckning av fallsjuka. 
• • 
Aven försöken att medelst viktbelastning av tulpaner framkalla 
fallsjuka gåvo således negativa resultat. 
5. Försök med drivning av tulpaner under olika värme och 
fuktighetsförhållanden. 
Serie A. 
Under den tid försöken att belasta tulpaner med vikter pågingo, 
Tnade några tulpaner ställts under olika drivningsförhållanden. Så¬ 
lunda hade en serie på 10 krukor uppdelats i 5 grupper med var¬ 
dera 2 tulpaner. Dessa grupper stodo under följande förhållanden: 
