21 
felaktig uppgift. I mina försöksserier A. B och C (sid. 10, 12 och 15) 
ha användts tulpaner, till vilka lökarna inköpts samtidigt från samma 
firma. Drivningen av de olika serierna påbörjades emellertid vid helt 
olika tider, nämligen serie Å omkring den 15 december, serie B den 
24 januari och serie C den 28 mars. Serie C borde således, enligt 
Sorauers teori, ej ha kunnat bli angripen av fallsjuka, eftersom driv¬ 
ningen påbörjades mera än tre månader senare än serie A. Detta 
var emellertid ej fallet, utan denna serie förhöll sig på samma sätt 
som de två föregående (se tabell X) d. v. s. de tulpaner, som fingo 
växa under torra förhållanden, undgingo fallsjuka, medan de, som 
drevos i hög fuktighet, blevo angripna. 
Såsom redan förut omtalats talar Bitzema Bos och även Klebahn 
på flera ställen 1 om »Umfallen» hos tulpaner, som angripas av 
Botrytis parasitica. De ha emellertid ej ingått på förloppet av själva 
knäckningen utan blott nämnt att tulpanerna »falla». Det må här 
nämnas, att vid undersökning av de tulpaner, som knäckts under 
mina försök, aldrig någon parasit anträffats. Troligt är således att 
Bitzema Bos och Klebahn med »Umfallen» ej avse samma sjukdom, 
som Sorauer. Angrepp på tulpanlökar av Botrytis parasitica har 
jag vid flera tillfällen sett framkalla en knäckning av tulpaner ome¬ 
delbart ovanför löken, som då är angripen av svampen. Denna sjuk¬ 
dom bör emellertid ej förväxlas med fallsjuka. 
7. Fallsjukan ur fysiologisk synpunkt. 
Då en tulpanlök förvaras i torrt tillstånd, befinner sig dess för¬ 
råd av upplagsnäring i form av stärkelse. På hösten, då löken sät¬ 
tes i fuktig jord, börjar emellertid stärkelsen tack vare ett enzym 
småningom ombildas till socker och användas som byggnadsmaterial. 
Först uppbygges ett rotsystem, varpå det i löken som knopp vilande 
skottet bryter fram. Vid denna tidpunkt kan man påbörja driv¬ 
ningen. Till en början är skottet för sin utveckling hänvisat ute¬ 
slutande till den näring, som finnes i löken, men småningom, då 
bladen nått tillräcklig storlek och klorofyll bildats, börja dessa be¬ 
reda näring. För att denna näringsberedning skall kunna fortgå utan 
störing fordras: 1) att växten genom rötterna kan upptaga tillräck¬ 
ligt med närsalter och vatten, 2) att bladen förmå med tillräcklig 
1 J. Ritzema Bos: Botrytis parasitien Cavara, die von ihr verursachte Tulpen- 
krankheit o. s. v. Centralblatt fur Bokteriologi. Bd. X, Abt. II, 1903, sid. 18. 
J. Ritzema Bos: Phytopathologische Beobachtungen o. s. v., Zeitschrift fur Pflanzen- 
krankheiten Bd. IV, 1804, sid. 229; Bd. V, 1895,' sid. 348; Bd. XII, 1902, sid. 346; 
Bd. XIV, 1904, sid. 350; Bd. XVI, 1906, sid. 145. 
H. Klebahn: Vber die Botrytis-Kr ankheit der T alpen, Zeitschrift fur Plianzenkrank- 
heiten, Bd. XIV, 1904, sid. 18. 
H. Klebahn: Vber die Botrytiskrankheit und Sel'erotienkrankheit der Tulpen o. s. v.. 
Jahrbucli der Hamburgischen wissenschaftlischen Anstalten, XXII, 1904. 3. Beiheft : 
Arbeiten der Botanischen Institute. 
