7 
till brådmognad samt ägde nära 100 % grobarhet. Det betades med 
kopparvitriol på del vanliga sättet, men därigenom blev dess grobarhet 
så skadad, att allt vetet måste plöjas upp. Vid företagna efterunder- 
sökningar visade det sig, att genom betning grobarheten sjunkit ned 
till 17 %. 
I vårt land ha under senare år betningsförsök utförts av Walldén, 1 ) 
som även betonar, att formalinbetningen är vida mindre riskabel än 
kopparvitriolbetningen, och att »erfarenheten från praktiken 1911 givit 
de mest påtagliga bevis för formalinets företräde i avseende på skonande 
av sädens grobarhet». Även Walldén påpekar årgångens betydelse i fråga 
om känslighet för betningsvätskor. Under torra somrar bli sädeskornen 
spröda och taga lätt skada vid tröskning, såsom förhållandet var med 
1911 års skörd. Enligt Walldén är kopparvitriolen särskilt farlig för 
tröskskadat vete, under det att 0,i % formaldehydlösning ej nämnvärt skadar 
grobarheten; starkare lösning kan dock t. o. m. vara skadligare än kop- 
parvitriolen. 
Emellertid har under senare år även formalinet råkat i vanrykte. 
Redan 1904 hade Dezasse (Wiener Landw. Ztg.) påpekat, att vid betning 
med en 0,2—0,3 % formaldehydlösning under kortare tid (10—30 min.) 
visat sig skadlig inverkan på grobarheten. Det angives emellertid, att 
utsädet blott långsamt kunde torka. Och 1906 hade Mc Alpine 2 ) gjort 
den iakttagelsen, att med 0,25 — 0,5 % formaldehyd (1 lit. till 80 eller 160 
lit. vatten) betat vete grodde bra omedelbart efter betningen, men att 
det betade utsädet tog svår skada om det fick ligga någon tid, innan 
det såddes. Hans inlägg ådrog sig dock ingen större uppmärksamhet, 
och den relativt starka koncentration av formalin, som han använde, 
plägar ju ej heller i allmänhet användas i Europa för betning mot sot. 
Helt nyligen har emellertid Kiessling 3 ) påpekat, huru formalin efter så 
kort belningstid som 5 min. ganska mycket nedsätter groningsförmågan 
eller åtminstone groningsenergin och ger upphov till svaga plantor. Sär¬ 
skilt visade sig detta fenomen, om sådden icke ägde rum omedelbart 
efter betningen. Liknande rön hade Tedin 4 ) förut gjort beträffande korn. 
Nilsson-Ehle 5 ) påpekade förra hösten en del »synnerligen ledsamma 
erfarenheter beträffande utsädets groning på åkern efter formalinbetning, 
ehuru denna otvivelaktigt utförts på fullt riktigt sätt», d. v. s. i enlighet 
med gängse föreskrifter. Beståndet var glest och visade abnorm och 
försenad utveckling, vilket tydde på skada, orsakad av betningen, och 
denna skada visade sig i flera fall stå i samband med uppskjuten sådd 
Sveriges Utsädesförenings Tidskrift 1912 och 1916. 
2 ) Agr. Gaz. of N. S. Wales. May 1906. Ref. i Zeitschr. f. Pllanzenkr. 1908. 
3 ) Journ. fur Landwirtschaft. B. 66, 1918. 
4 ) Sveriges Utsädesförenings Tidskrift 1909. 
5 ) Landtmannen 1918. 
