13 
sädet, som utsåddes samma dag som betningen ägde rum, ja t. o. m. 
sämre resultat än det efter betningen 3 tim. betäckta utsädet, som ut¬ 
såddes samma dag som betningen. 
Tab. II. Betning sfär sök med sammetsvete, starkt inpudrat med stinkbrand. 
Sådd 16 /9 1918. 
Betat i formalin 
O betat 
9 /e 
obetäckt 
ib 
obetäckt 
fa 
betäckt 8 
tim. efter 
betning 
Ser. A. 
10 /io % uppkomna plantor efter utsäde. 
89,o 
92,o 
89,5 
77,5 
5 /ö % övervintrade plantor » » . 
89,o 
90,o 
89,o 
76,5 
4 /8 % sotplantor av skördade . 
25,3 
0,o 
1,2 
0,0 
4 /s % sotfria plantor efter utsäde . 
60,5 
77,o 
83,5 
70,5 
Ser. B. 
« 
10 /io % uppkomna plantor efter utsäde. 
91,5 
93,5 
94,5 
91,5 
5 /5 % övervintrade plantor » » . 
93,0 
93,5 
94,5 
90,0 
4 /8 % sotplantor av skördade . 
36,8 
0,o 
0,o 
0,0 
4 /8 % sotfria plantor efter utsäde . 
57,5 
80,o 
90,5 
83,0 
Ser. C. 
x °l io % uppkomna plantor av utsäde. 
81,5 
76,o 
93,o 
86,o 
5 /ö % övervintrade plantor av » . 
80,0 
7 l,o 
89,5 
84,0 
4 /8 % sotplantor av skördade . 
26,4 
0,8 
0,o 
0,0 
4 /s % sotfria plantor av utsäde . 
59,5 
58,5 
79,5 
76,5 
sotfria plantor av utsäde (medeltal). 
59,2 
71,7 
84,5 
76,7 
Vid. ett tredje försök prövades olika betningsvätskor. Emellertid beta¬ 
des först alltsammans under 15 min. i 0,i °/o fermaldehydlösning var¬ 
efter allt utsäde efter torkning starkt och så likformigt som möjligt inpud¬ 
rades med brandsporer. Tvenne vetesorter, sammets- och grenadier- 
vete användes, det förra som bekant med tidig, den senare med sen gro- 
ningsmognad. 1 ) Parcellerna tillhörande ser. B. voro belägna på något 
fuktigare jord än A-seriens. ' Det i tabellen såsom formalinbetat angivna 
har således i själva verket betats t vän ne gånger med formalin. 
Klorkalkvätskan bereddes så, att 10 gr klorkalk utrördes med 150 
gr vatten, efter 10 min. filtrerades vätskan och filtratet användes som 
betningsmedel. Klorkalk har ju sedan gammalt haft anseende som blek¬ 
nings och desinfektionsmedel och har nyligen ånyo uppmärksamhet på 
detsamma fästats av en amerikansk forskare, Wilson. 2 ) Som betnings¬ 
medel mot sot torde det dock ej varit använt. Under senare tid har 
klorkalk med fördel begagnats att borttaga mossor och lavar å stam¬ 
mar och grenar av fruktträd, därvid 1 kg. klorkalk blandats med 10 
’) J. N. Walldén. Eftermognad hos spannmålsvaror. Sv. Utsädesför. Tidskrift, 1910.. 
2 ) American Journ. of Botan} 7 1915. 
