14 
lit. vatten, detta enl. Gress (Prakt. Ratg. in Obst-u. Gartenbau 1915). Kalk¬ 
vatten bereddes av 10 °/o kalkmjölk, som fick stå i 10 tim., varefter väts¬ 
kan filtrerades och betningen av utsädet pågick i 3 tim. Kopparvitriol 
användes enligt Linharts föreskrift (sid 5). På särskild begäran av 
Sasolfabriken försöktes även det bekanta desinfektionsmedlet Sasol, varav 
användes en 2 0 o blandning med vatten under 3 tim. såsom betningsvätska. 
Tab. III. Försök med olika betning svätskor mot stinkbrand. 
Sådd 25—27 sept. 1918. Betning 9 /9. Starkt inpudrat utsäde. Brandkorn bortplockade 
. . Formalin 
Obetat , _ 
lo min. 
Klorkalk 
10 min. 
Kalkvat¬ 
ten 3 tim. 
K °PPf - Sasol 2 X 
vitrioll % „ 
. 3 tim. 
o min. 
Sam¬ 
mets 
Grena- 
dier 
Sam¬ 
mets 
Gren a- 
dier 
/—V 
h. r/> 
II 
^ ' SS ! 
1 1 
Sam¬ 
mets 
Grena- 
dier 
Sam¬ 
mets 
Grena¬ 
dier 
Sam¬ 
mets 
Grena¬ 
dier 
Ser. A. 
12 /n % uppkomna plantor... 
96,4 99,7 87,8 
87,5 
91,7 93,1 
88,9 
96,9 
93,6 92,5 93,6 
98,3 
5 /s % övervintrat utsäde.. 
86,9 89,7 78,3 
68,3 
81,4 81,2 
77,2 
87,2 
85,6 83,9 88,9 
92,2 
9 /s % sotplantor av skörden 
7,i 12,9 0,o 
0,o 
0,4 0,8 
0,o 
0,4 
1,8 0,o 9,4 
11,6 
9 /s % sotfria plantor av ut- 
sädet . 
76,i 67,5 68,1 
59,7 
73,3 72,8 
73,3 
74,2 
74,4 67,5 75,3 
72,2 
Ser. B. 
12 In % uppkomna plantor... 
90,8 98,1 81,7 
81,9 
94,7 94,2 
91,4 
91,4 
92,5 90,o 93,6 
92,0 
5 /c % övervintrade plantor 
av utsäde . 
73,7 79,7 65,o 
62,8 
86,9 86,i 
83,3 
S0,8 
79,7 77,8 84,2 
83,6 
9 /s % sotplantor av skörden 
27,2 48,9 0,o 
0,o 
0,3 2,8 
0,o 
1,9 
0,o 1,2 7,5 
7,2 
9 /s % sotfria plantor av ut- 
9 
sädet . 
49.7 39,7 61,9 
58,6 
81,i 76,9 
76,7 
72,2 
75,8 67,5 68,1 
70,5 
% sotfria plantor i medeltal 
av utsäde . 
62,9 53,6 65,o 
59,2 
77,2 74,9 
75,o 
73,2 
75,1 67,5 71,7 
71,4 
Av siffrorna i tabellen framgår, 
1) att endast formalin helt och hållet tagit bort sotet; 
2) att kalkvatten hämmade sotet nästan lika bra som formalin; 
3) att klorkalk i genomsnitt motverkade sotet ungefär lika kraftigt som 
kopparvitriol; 
4) att sasol, åtminstone icke i den använda koneentrationen, har något 
värde som desinfektionsmedel mot sot; 
5) att formalin mest nedsatt skjutkraften och vinterhärdigheten, vilket 
dock kan bero på den dubbla betningen; 
6) att klorkalk och kalkvatten gåvo minst lika hög procent sotfria plan¬ 
tor vid skörden som kopparvitriol; 
7) att nästan genomgående det tidigt groningsmogna sammetsvetet var 
mindre angripet av sot än det sent groningsmogna grenadiervetet 
(undantag visade sig vid kopparvitriolbetningen). 
Särskilda försök hava utförts för att pröva inverkan av formalin och 
klorkalk på tröskskadat vetes grobarhet och skjutkraft, varom mera 
i det följande (sid. 18). 
