20 
Ätt betning t. o. m. i 0,3 °/o formaldehyd under 20 min. i mycket 
ringa grad inverkar menligt på sädens skjutkraft, om omedelbart efter 
betningen utsädet får torka vid ungefär 25°, framgår av ett samtidigt ut¬ 
fört försök med gullkorn. Skjutkraften hos det obetade var 95,2 0 o, hos det 
betade 95,2 0 o, egendomligt nog densamma både hos det parti, som efter 24 
tim. torka spolades med vatten, och hos det, som icke spolades. Sådden 
skedde 40 tim. efter betningen. Det spolade visade dock större gronings- 
energi, i det att plantorna efter detta utsäde på 18:de dagen efter sådden 
i allmänhet nådde 6—7 cm. höjd, under det att plantorna efter det be¬ 
tade, men icke spolade utsädet voro endast 3—4 cm. höga i medeltal, 
och rätt måga voro förkrympta. 
Vid mina förberedande försök har det konstaterats, att sporer av 
Ustilago Hordei, som under 15 minuter betats t. o. m. i 0,7 °/o formal- 
dehydlösning, voro grobara, om de omedelbart efter betningen spolades 
med vatten. Om sporerna däremot efter betningen under 5 timmar fingo 
torka vid 25—30° så hade de förlorat grobarheten. Ett annat försök med 
0,3 0 o formaldehydlösning under 20 min. visade, att även nu sporerna 
förlorat sin grobarhet, om de fingo torka, innan de lades i vatten. 
Appel och Pape (cit. arbetet) omnämna, att vid 15 min. betning i 0,2 
> formaldehydlösning ävensom 15 — 30 min. i 0,i °/o blevo sporerna ej 
dödade utan endast försenade i groning 3—4 dagar, vilket möjligen kan 
förklara de gynnsamma resultat, som vid betning även med så svag lös¬ 
ning och under så kort tid erhållits. Vid betning med 0,i 0 o formal¬ 
dehydlösning under 15—30 min. skadades icke vetets grobarhet, men vid 
lika lång betning i 0,2 °/o lösning nedsattes grobarheten omkring 15 0 o. 
Jag har redan nu velat redogöra för dessa försök, ehuru de äro av 
mera orienterande natur, emedan jag hoppas kunna intressera några 
praktiska jordbrukare att bliva medarbetare vid de fortsatta försöken. 
Såsom tydligen torde framgå av det ovan anförda, är det ju åtskil¬ 
liga problem ifråga om betning mot sot, som ännu kräva sin lösning, 
och försöken måste därför kombineras på flera olika sätt. Det gäller 
ju att pröva olika sotarters förhållande till olika betningsvätskor, dessas 
olika koncentration, den tid, som erfordras för betning, möjligheterna 
för betning långt före såningstiden, det tröskskadade utsädets betning, 
olika sädessorters olika känslighet för betningsvätskor, förbättringar i 
det tekniska utförandet o. s. v. 
Man behöver icke vara matematiker för att förstå, att det dels erfor¬ 
dras rätt stora arealer för fältförsöken, dels gott utrymme på labora¬ 
toriet för de förberedande försöken, dels även tillgång på arbetskrafter 
för försökens noggranna iordningställande och noggranna fullföljande. 
Centralanstaltens botaniska avdelning har till sitt förfogande ett litet för- 
söksfält, där en mängd andra försök också skola utföras, vidare äger den 
mycket trånga laboratorielokaler, som dock på samma gång skola räcka 
