Slidsjukans ekonomiska betydelse. 
Att avgöra, vilken inverkan sjukdomen kan hava utövat på vete¬ 
skörden i sin helhet inom landet, är ännu omöjligt. Sedan den tax¬ 
ering av den blivande veteskörden, som nu en tid pågått, blivit slut¬ 
förd, torde man kunna få en någorlunda god uppfattning av skadans 
omfattning, då det vill synas, att inga andra vetesjukdomar i någon 
påfallande grad innevarande år gjort sig bemärkta, 1 ) och då vetet intill 
slutet av maj nästan överallt stod vackert och lovade en mycket god 
skörd, vilket visar, att vetet icke lidit något väsenligt av vinterns 
väderlek. Men på en stor mängd egendomar, jag besökt, torde skörden 
endast bliva hälften eller tredjedelen av vad man kunde vänta, ja, på 
vissa åkrar kan man icke en gång få igen så mycket som utsädet. 
På en större egendom i västra Södermanland, där jag i midten på 
juli granskade ungefär 55 hektar, var vetet på omkring 35 hektar så för¬ 
stört, att det knappast kunde duga till hönsfoder. På de åkrar, där 
sjukdomen framträdde redan i slutet av maj, hade man också plöjt 
upp vetet och sått vårsäd. Då anmälningar om dylika skador nästan 
dagligen ingå, så har jag all anledning antaga, att även för landet i 
sin helhet minskningen i veteskörden genom sjukdomen ifråga skall 
visa sig ödesdiger. Egendomligt är, att inga förfrågningar om den¬ 
samma ingått från landets sydligare delar. 
Denna sjukdom har tydligen ådagalagt, att man måste gå fram 
med en viss försiktighet, då man söker utvidga vetearealen. Tar man 
därvid icke hänsyn till vetets livsbetingelser, så blir resultatet ofta 
nog mycket klent. Det vore också onekligen önskvärdt, att inom 
växtodlingen i allmänhet de växtpatologiska frågorna vida mer beak¬ 
tades än vad ännu synes vara förhållandet. 
Redan 1915 fick jag anledning att egna denna sjukdom rätt mycken 
uppmärksamhet. I slutet av juli nämnda år ingingo förfrågningar om 
densamma från Östergötland och Södermanland. På de insända sjuka 
veteplantorna kunde ingen parasit, vare sig ur djur- eller växtriket 
iakttagas, men väl voro plantorna överdragna med saprofyter, före¬ 
trädesvis sotdagg. Tyvärr blev jag först i början av augusti i tillfälle 
att i sällskap med prof. Tullgren besöka en del egendomar i Öster¬ 
götland, där sjukdomen uppträdde särskildt svårt. Även här lyckades 
det oss icke att finna någon parasit å de slidsjuka plantorna. Vi an- 
togo då, att det var en s. k. fysiologisk växtsjukdom, beroende på 
ogynnsamma yttre förhållanden i avseende på klimat, jordmån m. m. 
Jag utsände därefter frågeformulär till en mängd jordbrukare i både 
Östergötland och Södermanland med anhållan om upplysningar angå- 
x ) På en del trakter har dock stråfusarios, framkallad av en art slemmögel (Fnsa- 
rium culmorum), varit rätt allmän. 
