ende åkrarnes beskaffenhet, där sjukdomen härjat svårt eller där den 
icke alls förekommit, tiden för sjukdomens första framträdande m. m. 
Åtskilliga svar inkommo, dock icke så många, som hade varit önsk- 
värdt. Innan jag offentliggjorde mina egna, på flera egendomar gjorda 
iakttagelser och de lämnade meddelandena, ansåg jag det vara önsk- 
värdt att ännu en gång få iakttaga sjukdomens uppträdande och helst på 
ett tidigare stadium. Sådana tillfällen hava i år erbjudit sig, om jag 
dock även nu icke lyckats följa sjukdomen från dess första framträ¬ 
dande. Under tiden 13 juli—12 augusti har jag själv studerat en mängd 
• • 
veteåkrar i Uppland, Södermanland Nerike och Östergötland, varjämte 
även assistent Lindfors varit i tillfälle att göra studier på flera egen¬ 
domar i Östergötland och Uppland. Någon fullständig redogörelse för de 
gjorda iakttagelserna kan här ej lämnas, men med hänsyn till den 
snart stundande höstsådden anser jag mig förpliktigad att i största 
korthet meddela huvudresultaten av de gjorda iakttagelserna och de 
samlade erfarenheterna. Jag hoppas hli i tillfälle framdeles framlägga 
ett utförligare arbete beträffande denna växtsjukdom ur botanisk syn¬ 
punkt. Jag vill här ej närmare ingå på sjukdomsorsaken. Med den 
omfattning, jag givit åt benämningen slidsjuka, äro orsakerna otvivel¬ 
aktigt flera. Däremot vill jag redogöra för de lätt i ögonenfallande 
sjukdomssymptomen och för de yttre förhållanden, under vilka sjuk¬ 
domen härjat svårt eller lindrigt ävenså för dem, under vilka sjuk¬ 
domen ej alls framträdt. Jag vill till en början påpeka, att åren 1915 
och 1918 så till vida i klimatiskt hänseende voro lika varandra, att 
det bäggö åren under hela våren och försommaren rådde en intensiv 
torka i förening med en ihållande blåst, som vissa dagar urartade till 
verklig storm, 1 ) likaså att bägge åren utmärkte sig genom många 
senfroster. Av detta kunde man ha anledning antaga, att just de 
klimatiska förhållandena varit huvudorsaken till sjukdomen. Men då, 
såsom här nedan skall omtalas, olika intill varandra belägna åkrar 
företett mycket olika grad av angrepp, så kunna väderleksförhållan¬ 
dena enbart ej förklara sjukdomens uppträdande. Jordmånens beskaf¬ 
fenhet har också uppenbarligen spelat en synnerligen viktig roll. Att 
vissa skadeinsekter — speciellt dvärgstriten, som synes föröka sig 
starkt i torka — mycket ofta även medverkat, torde väl också 
vara otvivelaktigt. 2 ) Ett bestämt uttalande beträffande den egentliga 
sjukdomsorsaken må emellertid anstå, tills jag vunnit större erfa¬ 
renhet i frågan. 
x ) I Vadstena-trakten rasade i midten på juni 1918 en så svår storm, att luften 
fylldes med tina sand- och lerpartiklar och t. o. m. späda groddplantor rycktes upp ur 
jorden. Någon tid därefter blevo på alléträdens vindsida bladen gula i kanterna (alm, 
hästkastanj) eller i bladflikarne (lönn); bladen å oxel, som också allmänt användes till 
alléträd där i trakten, förblevo dock oskadda. Även 1915 rasade svåra stormar på 
försommaren i denna trakt. 
2 ) Tullgren, A., Några ord om förödelsen på vetefälten inom Götaland och den 
sannolika orsaken därtill. Landtmannen 1918. 
