8 
kunnat skjuta fram, i andra fall kunna axen vara tämligen väl ut¬ 
vecklade. I regel äro axen emellertid dåligt matade och lämna på sin 
höjd slösäd. Kärnorna, där sådana verkligen finnas, äro nämligen 
vid mognadstiden förkrympta, hoptorkade. 
Ogräsfloran på de angripna åkrarna. 
De åkrar, där slidsjukan uppträder i någon påfallande grad, känne¬ 
tecknas genom rikedom på ogräs, varigenom man på långt håll kan 
igenkänna sjukdomen. Floran gestaltar sig ju något olika i olika lägen 
och på olika jordmåner, men i stort sett är det blåklint , bcildersbrå 
och pänningskärv (Thlaspi), som äro förhärskande. Emellertid till¬ 
kommer på lågländta, mullrika jordar då-arter (Galeopsis), vitmäll 
(Chenopodium album), åkersenap, harkål (Lampsana), blomlös rödknäa 
(Polygonum persicaria) och trampknäa (Polygonum aviculare), våtarv 
samt ej sällan vass. * 1 ) Åkertistel ingår ju också rätt ofta i ogräsbe¬ 
ståndet både på högre och lägre belägna jordar, men synes ej vara 
särskildt karaktäristisk för de sjuka fläckarna. På mera höglänclt, 
sandartad jord träffas åkerkulla (Anthemis arvensis), kamomill och 
grönknavel (Scleranthus annuus). Revranunkeln var mycket allmän å 
en dåligt avdikad åker, på en annan var åkerfräken riklig. 
Vilken tid på året börjar sjukdomen visa sig? 
Uppgifterna härvid äro mycket olika, naturligen delvis beroende 
på, huru noggrannt sädens utveckling blifvit följd av jordbrukarne, 
men uppenbart också beroende på läge och jordmån. Helt allmänt 
kan sägas, att vetet i de hemsökta landsdelarne både 1915 och 1918 
stod vackert till senare delen av maj. Tidigast framträdde den sist¬ 
nämnda år på lågt liggande, mullrika jordar och på starkt sandblandad 
lerjord. Något senare Synes skadan hava framträdt 1915. Enstaka 
uppgifter finnas väl, att sjukdomen även sistnämnda år började i slutet 
av maj, men i regel torde den då hava gjort sig märkbar först in¬ 
emot midsommar. Senast synes den hava kommit på styv lera. och 
på sådan jord har vetet därför i regel obetydligt tagit skada av sjuk¬ 
domen. På sent angripna plantor, blir kärnan i allmänhet rätt väl, 
utbildad. 
Slidsjukans olika intensitet å olika lokaler. 
Slidsjukan har i stort sett gjort största skadan 
l:o) på lågt liggande mullrika jordar; 
2 : o) på sådana delar av åkrarne, där jorden är sand- eller 
grusblandad; 
x ) På den åker i Bålsta-trakten (Uppland), där jag iakttagit största skadan, förekom 
vass mycket allmänt; större ogräsfläckar förekommo här icke. Även på ett paj åkrar 
i Södermanland förekom rätt mycket vass. 
