0 
3:o) i svackor, där det varit isbränna eller vatten och överhuvud 
taget på dåligt avdikade fält, i sluttande åkerkanter, gränsande intill 
diken. (Utmed vattenfåror och i svackor uppträder sjukdomen nästan 
årligen.); 
4:o) där jorden har benägenhet för sprickbildning under torka, så 
att rötterna blottas eller t. o. m. avslitas; 
5:o) där jorden ej varit tillräckligt uppluckrad t. ex. där man kört 
med tunga lass i åkrarne och överhuvud utmed vägar och stigar i 
desamma; 
6:o) där man användt endast konstgödsel; 
7:o) där åkern haft ett för stormarne öppet läge (åtminstone på 
lättare jordar); 
8:o) där vetet såddes tidigt; 
9:o) där man användt sent mognande sorter såsom Iduna, Extra 
squarehead och Bore. 
Från ett par gårdar angives med bestämdhet, att vetet lidit mera 
av slidsjukan på sådana åkrar, där man användt gammalt utsäde. 
Jag har all anledning misstänka, att andra omständigheter än utsädets 
ålder härvid inverkat, åtminstone om säden stått vacker under förra 
hälften av maj. 
Slidsjukan har naturligen gjort mindre skada ju senare den upp- 
trädt, och i siort sett har skadan varit obetydlig eller ingen 
l:o) på verkligt styva lerjordar i god kidtur: 
2:o) på vändtegar, där lera från närliggande diken blifvit påförd; 
3:o) på lättare jordar i mot storm skyddadt läge eller efter vallbrott; 
4:o) där gödselsträngar eller gödselselhögar legat; *) 
5:o) där man användt tidigt mognande sorter, såsom landtvete 
och Thule ll. I 2 ) 
* t- 
Undantag från dessa regler kunna otvivelaktigt påvisas. Ifråga om 
lerjordarne må påpekas, att det ej alltid är så lätt att utan meka¬ 
nisk jordanalys avgöra, om en lera skall kallas styv eller lätt, och det 
kan ju finnas alla möjliga grader i styvhet hos lerjorden. 
På platser, där gödselhögar legat, kan man visserligen understun¬ 
dom finna svår skada å vetet, men detta kan ju bero på andra om¬ 
ständigheter, t. ex. att jorden är mycket lös, eller att vetet dåligt 
övervintrat. Detta senare var förhållandet på en åker i Arboga- 
trakten. Även i fråga orn olika sorters känslighet kunna vissa erfaren¬ 
heter strida mot den ovan anförda regeln, då t. ex. vid Bergsbrunna 
även landtvetet var angripet, men antagligt är väl, att vetet i sådana 
fall försenats i sin utveckling eller på annat sätt blivit tillbakasatt. 
I ) > Vid Valla i västra Södermanland var detta särskildt påfallande. Under det att 
på de smala strimmor i åkrarna, där gödselsträngar legat, vetet nådde i det närmaste 
normal utveckling, så var på övriga delar av åkern som vanligt förkrympt. På av¬ 
stånd påminde åkern om ett landskap med smala, parallellt löpande skogsåsar och 
mellanliggande blomsterrika ängsmarker. 
J ) Få den styva leran å Ljungs Säteri i Östergötland voro även de sena vetesorterna 
Pansar och Extra squarehead II oskadade. 
