5 
i köttet. Dessutom funnos å dessa potatis talrika insektgångar, ge¬ 
nom livilka svampen jämväl banat sig väg inåt. Potatisen var att 
anse såsom alldeles oanvändbar till människoföda. 
Om detta sjukdomsfall meddelade odlaren, ingeniör A. Bergström, 
i bref af oktober 1911 bl. a. följande: »Växtplatsen är ren sjösand 
(Litorina) i en dalgång, som är 2— 3 hundra fot djup. Platsen är frost- 
länd, och blasten blef illa skadad 4 gånger under växttiden. Jorden 
är nog öfver hundraårig åker. För 25 år sedan stod å den plats, 
där sjukdomen nu var intensivast, ett nedrifvet, större svinhus jämte 
ett afträde. De sista 10 åren har jorden legat i vall, och jag har 
under dessa år försökt odla fruktträd å densamma. Dessa ha dock 
tvenne gånger gått ut i följd af — såsom jag antagit — frost¬ 
skada. Förra året och i år har odlats potatis. I år har sjukdomen 
å denna varit svårast. Potatis, odlad i växelbruk på annan åker¬ 
jord, är äfven något angripen, ehuru mindre. Att smittan medföljt 
sättpotatisen, synes mig framgå däraf, att arbetarnes potatis, odlad 
på samma plats, är ren. Gödsel till 
potatisen togs från koladugården. Dess¬ 
utom användes äfven konstgödning». 
Med den nu beskrifna Rhizodonia 
Solani må ej förväxlas de svaga an¬ 
grepp af Rhizodonia violacea, som 
kunna inträffa, om potatis odlas all¬ 
deles intill växtart, som är svårt 
angripen af denna sistnämnda svamp¬ 
art, eller uppdrages i jord, som är 
starkt smittad därmed. Ett sådant 
fall inträffade vid Experimentalfältet 
år 1898 G Uti jord, hämtad från 
en mosse, hvari föregående år vuxit 
morötter, svårt angripna af nämnda 
svamp, nedlades på våren sagda år 
ett antal potatisknölar af sorten »Mag- 
num Bonum». Vid skördandet den 
Fig. 2. Potatisknöl från potatisplanta, 
uppdragen år 1898 vid Experimental- 
fältet uti jord, som föregående höst 
blifvit smittad med Rhizodonia violacea 
(Hypoehnus violaceus) från morot. A 
skalet synes ett glest trådnät af denna 
svampart. 
12 oktober befunnos bland 26 potatis, skördade från 3 plantor, 
de flesta, särskildt de mindre och minsta, vara å basaldelen lindrigt 
angripna af svampen. Trådnätet var därstädes jämnt utbredt, om 
ock glest, under det att knölens toppände var nästan fri från 
trådnät. Fig. 2 visar en dylik potatisknöl. Trådväfnaden är jäm¬ 
förelsevis riklig och tät, de sklerotieartade trådgyttringarna däremot 
få och små, alldeles omvändt mot hos Rhizodonia Solani, hvarest 
trådnätet småningom nästan försvinner samt till sist så godt som 
endast sklerotier äro synliga. 
Att det uti försöken 1898 framträdande violetta trådnätet af 
1 J. Eriksson, Några studier öfver morotens filtsjuka . Kgl. L.-Aks. Handl. 
Tidskr., 1903, s. 314 (sep. s. 8), Tafla, fig. E. 
o 
