15 
Å fig. 3 synes skörden å ett Sävstaholmsträd (försöksn:o 86, se 
tab. IX), som besprutats två gånger efter blomningen med tyskt bly- 
arseniat-f svavelkalkvätska. Trädet bar 1,601 äpplen, av vilka 986 
(61,59 %) tillhörde grad 1 (skorvfria), 509 (31,79 grad 2, 101 
(6,31 %) grad 3 och 5 (0,31 %) grad 4. 
Fig. 1, Skörden å ett obesprutat Sävstaholmsträd. (Foto. Alb. Tullgren.) 
Fig. 4 visar skörden av två Oranieträd (försöksnrr 12 och 14, 
se tab. XIII), som besprutats med bordeauxvätska före och två gånger 
efter blomningen med svenskt blyarseniat + bordeauxlösning. Sam¬ 
manlagda antalet äpplen var 1,310, av vilka 891 (68,05 %) tillhörde 
grad 1, 312 (23,86 %) grad 2 samt 107 (8,12 %) grad 3. I grad 4 
fanns ej något äpple. 
I det föregående har flera gånger påpekats skillnaden i resultatet 
mellan olika träd i samma serie. Dessa olikheter kunna naturligtvis 
ha flera orsaker. Så kan t. ex. något träd ha blivit slarvigt bespru- 
Fig. 2. Skörden å ett Sävstaholmsträd, besprutat före blomningen med bordeauxvätska 
och två gånger efter blomningen med kejsargrönt + bordeauxvätska. (Foto. Allj. Tullgren.) 
tat och därför resultatet å detta sämre än å de övriga i samma 
serie. Trädets plats kan också vara orsaken. Om det t. ex. står 
inne mellan en del andra träd, som ej blivit besprutade, är det klart, 
att det är betydligt mera utsatt för smitta från de närstående trä¬ 
den, än ett mera fristående eller ett, som är omgivet av endast be¬ 
sprutade. Vidare är det givet, att å träd, som stå tätt tillsamman, 
skorven gynnas i hög grad, enär luftfuktigheten här är högre, varför 
avdunstningen aV regn och dagg från bladverk'och frukter går be¬ 
tydligt långsammare än å mera fritt stående träd. Slutligen kan ju 
även mognadstiden ha stor betydelse. Sålunda äro hos Gravensteiner 
