4 
det på stora svårigheter att erhålla fullt jämförliga data. Och även i 
avseende på de olika vetesorternas resistens är det svårt att ernå allmän¬ 
giltiga resultat. En sort, som i ena landet eller landsdelen är resistent, 
kan i andra delar vara ganska mottaglig. Viktigt vore därför att studera, 
om samma sort på samma trakt visar olika mottaglighet, då man däri¬ 
genom kunde avgöra, i vilken mån andra yttre förhållanden än de klimatiska 
inverka på gulrostens intensitet. Och slutligen gäller det att erhålla en 
säker förklaring över den olika mottagligheten, denna må nu vara indi¬ 
viduell eller vara en sortegenskap, och att, så vitt möjligt, genom yttre 
medel söka bevara resistensen. 
Gulrostens övervintringsförhållanden. 
I. Iakttagelser i Sverige. 
Redan 1875 hade dansken P. Nielsen 1 ) angivit, att gulrosten kan 
övervintra i myceliestadiet i Danmark, åtminstone så länge bladen, i vilka 
mvceliet befinner sig, hålla sig friska, d. v. s. om väderleken närmast 
efter snösmältningen blir mild. På grund av detta påstående ägnade 
jag under vintrarna 1891—92 och 1892—93 mycken uppmärksamhet åt 
hithörande spörsmål 2 ). Huvudresultaten av då gjorda iakttagelser må 
här framhållas. Den 28 /i 2 1891 kunde Uredosporer iakttagas både på 
råg, vete och kvickrot, ehuru ganska sträng frost (— 15°) varit rådande 
under andra decemberdekaden. På våren 1892 påträffade jag i slutet 
på mars omedelbart efter snösmältningen flera blad med unga Uredosår, 
som uppenbarligen härstammade från ett övervintrande mvcelium. Ett 
veteblad, som den 2 /4 sistnämnda år företedde en gulaktig fläck, sattes 
i en skål med vatten på laboratoriet, och efter tre dagar hade friska 
Uredosår å detsamma utvecklat sig. Några dagar senare upprepades 
samma försök med ett annat blad, på vilket förekommo encelliga vinter¬ 
sporer av gulrost. Även på detta blad frambröto nya Uredosår. Samma 
vår iakttogs sedermera Uredo av gulrost den 10 /5 på den för gulrost syn¬ 
nerligen mottagliga vetesorten Michigan Bronce, nämligen på ett par del¬ 
vis vissnade blad. Uredohopar förekommo såväl på de vissnade som på 
de ännu gröna delarna av dessa blad. — På kvickrot upptäcktes gul¬ 
rost samma år först den 31 maj. 
På hösten 1892 funnos friska Uredosår ännu den 30 /n. Våren 1903 
kunde den 27 /i Uredo av gulrost iakttagas endast å trenne blad, nämli¬ 
gen å tvänne vissnade och ett grönt. 
Under den milda vintern 1894 kunde redan den 5 2 Uredosår iakt¬ 
tagas på höstvetet. 
1 ) P. Nielsen. De for Landbruget farligste Rustarter og Midlerne mod dem. Uge- 
skrift for Landmsend. 
2 ) Eriksson o. Henning. Die Getreideroste etc. Sthlm 1896. 
