12 
Gulrosthärjningen i Danmark 1904 tillskrevs den nämnda år rika 
nederbörden på våren. 
Nilsson-Ehle 1 ) menar, att hastiga ombyten i väderleken under juni 
månad åren 1910, 1911 och 1912 voro orsaker till gulrosthärjningarna 
i södra Sverige nämnda år. 1912 kom dock gulrosten så sent, att den 
ej kunde orsaka någon större skada. 
Kirchner (Fuhl. Landw. Ztg. 1916) lämnar redogörelse för gulrostens 
succesiva spridning på ett par höstvetesorter och ett par vårvetesorter 
1914. I slutet på april voro endast få blad angripna. Spridningen gick 
till en början långsamt, men sedan slutet på maj voro bladen både på 
höst- och vårvetet ganska allmänt angripna. Infektionen torde företrä¬ 
desvis ha ägt rum mellan den 10 och 16 maj, då det rådde kall väder¬ 
lek, hög luftfuktighet och i allmänhet mulen himmel, regn föll ofta men 
ej i större mängd. Under den närmst följande tiden (17—24 maj) steg 
temperaturen. I början av juni hade rosten ej vidare spritt sig, men 
omkring den 10 juni kunde åter en stegring konstateras, som Kirchner 
ansåg bero på den kyliga temperatur med hög luftfuktighet, som var 
rådande under sista veckan av maj. Överensstämmelsen i de meteoro¬ 
logiska förhållandena under de bägge perioderna, 10—16 maj och 25 — 31 
maj, gjorde det sannolikt, att dessa bägge perioder samverkat vid gul- 
rostepidemiens uppkomst i Wiirttemberg 1914. 
Muller och Molz 2 ) hava studerat förhållanden i provinsen Sachsen 
1914 och 1916. De framhålla, att varma dagar och kalla nätter i för¬ 
ening med torka i jorden gjorde växterna mottagliga och genom den 
rika daggbildningen fingo Uredosporerna tillräcklig fuktighet för att 
kunna gro. 
Av ganska stort intresse vid studierna över betingelserna för uppkom¬ 
sten av gulrostepidemier är att jämföra de klimatiska förhållandena un¬ 
der vår och försommar åren 1909 och 1910 vid Ultuna. Del förstnämnda 
året började gulrost att visa sig vid Ultuna först den 30 juni och ännu 
den 23 7 förekom den endast sparsamt på övre blad av en del landtve- 
tesorter. Under 1910 kunde gulrost iakttagas å försöksfälten redan i 
början av april och den 19 /s förekom den allmän på nedre blad av landt- 
vetena. I början av juli voro bladen av landtvetesorterna allmänt för¬ 
störda av gulrost. 
Under 1909 voro vårmånaderna rätt avsevärt kallare än normalt. I 
mars kom riklig nederbörd i form av snö. Snötäcket var den 20 mars 
47 cm. Den kalla maj hade icke mindre än 16 frostnätter och genom 
den ihållande kylan under våren och försommaren blev vegetationen 
x ) Sveriges Utsädesförenings Tidskrift 1912, 326. 
2 ) Muller u. Molz Ueber das Auftreten des Gelbrostes (Puccinia glumarum) am 
Weizen in den Jahren 1914 und 1916. Fuhl. Landw. Ztg. 1917. , 
