18 
fråga. Det visades, att tidig mognad hos en vetesort icke kunde skydda 
densamma mot denna rostart, icke heller att olikheter i epidermisväggar- 
nas utbildning eller i antal klyvöppningar eller i befintligheten av ett 
tunnare eller tjockare vaxöverdrag kunde förklara den olika mottagligheten. 
Under senare tid har man sett bort från de ovan nämnda förkla¬ 
ringsgrunderna. Man har i stället sökt finna förklaringen i cellsaftens 
olika beskaffenhet hos olika vetesorter. Såsom redan i det föregående 
i samband med redogörelsen för gödslingens inverkan är framhållet, 
skulle superfosfatgödsling verka immuniserande mot gulrosten, vilket 
italienaren Comes (1914) förklarar därmed, att cellsaftens halt av syror 
därigenom höjes. Det för sin resistens berömda italienska vetet, Rieti- 
vetet, uppgives också i sin hemtrakt (provinsen Perugia) hava avgjort 
surare växtsaft än andra därstädes odlade vetesorter. Men även socker¬ 
halten kan växla hos olika vetesorter, och vad detta kan betyda för de- 
3 0 
ras vinterhärdighet är känt genom A. Åkermans och Ht. Johanssons un¬ 
dersökningar (Sv. Utsädesf. Tidskrift 1917) som visat, att större halt av 
socker under vintern är utmärkande för sorter med god vinterhärdighet, 
men man kan ju tänka sig, att även för disposition eller resistens gent¬ 
emot gulrosten olika sockerlialt kan något betyda. At betydelsen av 
cellsaftens aciditet såsom skydd mot angrepp av gulrost har även Kirch- 
ner 1 ) ägnat mycken uppmärksamhet. I sitt arbete om sädesslagens mot¬ 
taglighet för sot- och rostsvampar har han nämligen genom anförande 
av data rörande några olika vetesorters sammansättning sökt bevisa 
sambandet mellan vissa sorters rostresistens och halt av syra i växt- 
saften. Kemisten Dr. Beger undersökte nämligen åt honom ett par mot¬ 
tagliga och ett par resistenta vetesorter i avseende på halt av syra (be- 
räknad såsom vinsyra) och socker (såsom dextros). Resultatet framgår 
av följande översikt. 
Resistenta sorter 
% av 
torrsubstans 
syra 
socker 
Hohenheimervete N:o 77 (höstsäd) 
0,67 
5,97 
Kubbvete (Compactum rufulum, vårsäd) 
0,62 
7,21 
Mottagliga sorter. 
Michigan Bronce (höstsäd) 
0,55 
6,03 
Beloturka (P. turgidum gentile, vårsäd) 
0,69 
/ ,66 
Förhållandet mellan vinsyra och dextros hos 
de olika 
sorterna stäl- 
ler sig sålunda: 
Resistenta sorter 
Vinsyra 
Dextros 
Hohenheimer N:o 77 
1 
8,9 
Kubbvete (Triticum compactum rufulum) 
1 
8,6 
Mottagliga sorter. 
Michigan Bronce 
1 
11,0 
Beloturka 
1 
11,1 
) Fuhlings Landw. Ztg. 1916, sid, 106. 
