21 
ändamålet med dessa alltså var av kontrollerande art, tillämpades ana¬ 
loga metoder, om vilka ett privatmeddelande från professor KirchnIr 
lämnade närmare upplysningar. De av honom (anf. arb.) publicerade 
bestämningarna av aciditeten i vatten- eller alkoholextrakt av färska 
veteplantor äro utförda av dr. C. Beger titrimetriskt medels " l /io normal 
natronlut och fenolftalein eller lakmuspapper som indikator samt under 
iakttagande av möjligast likartad förbehandling av de till analys uttagna 
proven. 
Tillvägagångssättet vid de liärstädes gjorda undersökningarna var 
följande. Veteproven skördades till en början på försommaren, innan 
ännu axen voro framkomna. Då de olika sorterna vid skördetillfället 
voro mer eller mindre långt hunna i utveckling och det kunde antagas, 
att relationen mellan torrsubstans och syra resp. socker under vegeta¬ 
tionsperiodens fortskridande ej förblir konstant, företogs även undersök¬ 
ningar av respektive sorter, då de befunno sig på ungefär samma ut¬ 
vecklingsstadium, nämligen vid begynnande axskjutning. Vetestånden 
avklipptes 1 ä 2 cm ovan rothalsen och sönderskuros i hackelsemaskin 
till bitar om c:a 0,5—1 cm längd. Efter omblandning uttogs ett prov 
om 150 g, som förtorkades och finmaldes i och för torrsubslanshestäm- 
ning, samt ett annat om 100 g, vilket nedfördes i en flaska med märke 
för 1,000 ccm och skakades med 600 ccm vatten under 3 timmar i rote- 
ringsmaskin (25 varv i min.) 1 ). Efter påfyllning av vatten till märket 
och ytterligare 15 minuters skakning avfiltrerades vattenextraktet genom 
vecktiltrum, varpå de till aciditets- ocli sockerbestämningarna avsedda 
proven avmättes. Vid beräkning av den mot viss mängd lösning sva¬ 
rande färskvikten har hänsyn tagits till torrsubstansens volym. 
Aciditetsbestämning. Två portioner om 200 ccm (i en serie 100 ccm) 
filtrat titrerades i bägare med approximativt b^o-normal kalilut och 
fenolftalein som indikator. Veteextraktens mer eller mindre starkt gul¬ 
aktiga färg omöjliggjorde ett exakt fastställande av neutralisationspunk- 
tens överskridande. Vid närmandet till denna punkt mörknar färgen 
och övergår så småningom till smuts- och rödgul. Med någon övning 
blir det emellertid tämligen lätt att iakttaga, när den av alkaliöverskot- 
tet förorsakade rödaktiga färgtonen tydligare börjar framträda. Då man 
vid dessa undersökningar endast eftersträvar att erhålla relativa värden, 
ligger alltså huvudvikten på, att mängderna tillsatt alkalilut antecknas, 
när de olika lösningarna inom samma serie antagit så lika oiange- eller 
rödgul nyans som möjligt. De utförda dubbelbestämningarna visade 
oväntat goda överensstämmelser. Avvikelserna från medeltalen överstiga 
B I några särskilt anmärkta fall utfördes skakningen för hand, ungefär 5 min. varje 
kvarts timme. Dessa bestämningar äro därför måhända icke fullt jämförbara med övriga 
inom samma serie. 
