sällan 0,2 ccm (se tabellerna). Användande av lakmuspapper som indi¬ 
kator innebär endast ökad osäkerhet vid titreringen, som därjämte även 
tar längre tid i anspråk. Resultaten av undersökningarna äro samman¬ 
ställda i efterföljande tabeller I—V. Halten syra är där dels angiven 
genom den volym ^ KOH, som åtgick för approximativ neutralisation av 
vattenextrakt motsvarande 20 ä 10 g färskt prov och 1 g torrsubstans, 
dels som i Kirchxers ovan anförda arbete beräknad såsom vinsyra, vil- 
ket visserligen icke har stöd i faktiska förhållanden, eftersom försöks- 
växten utan tvivel innehåller flera olika slags syror. 
Sockerbestämning. Den reducerande inverkan, som de i vattenex- 
trakten ingående ämnena utöva på Felilings lösning, bestämdes dels utan, 
dels efter föregående inversion med 0,2 % klorväte. I båda fallen under¬ 
läts bortskaffande av lösningarnas protein- och andra icke sockerartade, 
reducerande beståndsdelar, då några förförsök visat, att resultaten icke 
nämnvärt påverkas genom dessas utfällning medels Merknronitrat. 1 ) Detta 
framgår till yttermera visso av sista kolumnen i tab. V. De utredu- 
cerade kopparoxidulmängderna * överfördes till kopparoxid och vägdes 
som sådan. I tabellerna har angivits de häremot svarande glykoshalterna 
per torrsubstans, ehuru sannolikt även andra sockerarter och i någon 
mån också andra organiska ämnen varit verksamma vid reduktionen. 
Utan mera ingående metodiska undersökningar kan man icke bedöma, 
huruvida det vid ifrågavarande bestämniugar använda förfaringssättet är 
det lämpligaste, då det gäller att få klarhet i föreliggande fråga. Även 
om de erhållna siffrorna på grund av extraktionsmetoden och andra 
orsaker äro behäftade med ganska stora absoluta fel, så borde relationerna 
dem emellan kunna ge en någorlunda riktig föreställning om- de väx¬ 
lingar, som halterna av ett par kemiska ämnesgrupper äro underkastade. 
Antar man, att veteplantornas motståndskraft mot angrepp av parasit¬ 
svampar betingas av de i dem ingående syrornas sura egenskaper, så 
torde vätejonkoncentrationen i växtsaften härvidlag vara den avgörande 
faktorn. Av intresse vore därför, om en serie dylika bestämningar bleve 
utförd å pressaft. av olika vetesorter. 
Bestämningar av sockerhalt i vetebrodcl, skördad vintertid. Resultatet 
9 
av en i febr. 1918 företagen undersökning, avsedd att belysa sambandet 
mellan sockerhalt, torrsubstans och frosthärdighet hos olika vetesorter 
är sammanställt i tab. VI. Brodden avklipptes så nära rothalsen som 
möjligt, sedan de snölager, varmed den delvis var betäckt, blivit bortsopat. 
Efter plantornas upptinande avlägsnades det av vidhäftande snö bildade 
smältvattnet genom försiktig avpressning mellan filtrerpapper och en 
stunds lufttorkning vid c:a — 2 °, varpå proven sönderskuros i mindre 
’) Enl. Kristensen, Tidskr. f. planteavl 23, 759 (1916). 
