52 
oförmögen att hämma svampen i dess utveckling, utan tillika gent emot 
vissa krushärssorter giftig, i det att bladen å de besprutade buskarna 
gulnade mer eller mindre och i svårare fall snart nog föllo alldeles af. 
3. jV. P. Jensens bespriitningsförsök. Särdeles upplysande i afseende på 
svafvellefverbesprutningens verkningar äro de försök, som utfördes uti 
Jexsexs plantskola i Ramlösa (Hälsingborg). 
Första besprutningen hade där företagits i februari månad (1906) å 
alla de förökningsplantor af krusbär, hvilka hösten förut skilts från 
moderplantorna, — alltså innan plantorna ännu börjat grönska. I midten 
af juni upptäcktes de första af mjöldaggen angripna grenspetsarna å ett 
antal af de unga utskolade afläggarna. Omedelbart företogs nu besprut- 
ning af dessa. Ungefär 14 dagar senare företogs en tredje besprutning 
och snart därpå å en del sorter jämväl en fjärde sådan. Under tiden 
hade- flera sorter gulnat och delvis mist sina blad, medan å de sorter, 
som i början (midten af juni) ej tagit någon skada af besprutningen, 
mjöldaggen vunnit ytterligare utbredning, så att snart sagdt alla plantor 
voro angripna. Fram mot slutet af juli insåg ägaren, att sjukdomen ej 
stod till att hejda, och lät därför afskära alla plantorna invid jordytan 
samt förbränna det af skurna. Detta arbete verkställdes den 26 och 
27 juli. 
Omständigheterna hade så fogat, att föreståndaren för Växtfysiolo- 
giska Afdelningen kom att besöka platsen, just som afklippningsarbetet 
hade tagit sin början, och alltså blef i tillfälle själf åse den högst märk¬ 
liga och iögonfallande olikhet, som de olika krusbärssorterna visade i af¬ 
seende å känslighet gent emot besprutningsvätskan. Svårt skadade, lind¬ 
rigt skadade och alldeles oskadade sorter växte invid hvarandra. Det var 
O 
däraf tydligt, att olikheten sorterna emellan ej kunde bero på olika jord¬ 
mån, läge el. dyl., utan måste tillskrifvas vissa biologiska inneboende 
egenskaper hos sorterna. 
Anmärkningsvärdt var vidare, att känsligheten gent emot besprut¬ 
ning höll alldeles jämna steg med mottagligheten för sjukdomen. Siff¬ 
rorna å förut lämnade Tabell 2 rörande sjukdomsmottaglighet kunna allt¬ 
så användas jämväl för att ange skadorna af svafvellefverlösningen, 
så att 0 = ingen skada, blad mörkgröna, men tätt hvitmjöliga; 1 = lind¬ 
rig skada, enstaka blad bleknande; 2 = svår skada, talrika blad gula, 
en del affallna; 3 mycket svår skada, nästan alla blad afPallna, skott 
nakna. 
Måhända bör denna parallellism så förklaras, att en sjuk planta i 
och genom den allmänna kraftnedsättning, som af svampen framkallats, 
förlorat i förmåga att motstå besprutningsvätskans giftverkan. Det för¬ 
störelsearbete, som svampen begynt, skulle sålunda blifva fullfölj dt och 
fullbordadt af besprutningsvätskan. 
Liknande iakttagelser rörande en mer eller mindre svår förstörelse å 
krusbärsplantorna i följd af besprutningen ha också gjorts å andra plat¬ 
ser inom landet, såsom å Experimentalfältet, vid Jönköping m. fl. ställen. 
