185 
C. iucanella Tngstr. Bidr. p. MO. 
Del enda exemplar jag äger, taget vid Kexholm i slutet af Juni, är 
tillsändt Herr Stainton, som förklarat arten vara för honom förut okänd. 
C. pyrrkulipenaella Tisch., HSch. f. 699. 
Bland de mindre, såsom ccespititiella, med särdeles korta palper 
med kort ändled. Första antennleden hvitgrå, iikafärgad med hufvudet, 
med något mörkare nära dubbelt så långt skägg. Framvingarna temme- 
ligen breda. Den brunaktigt bronceglänsande grundfärgen är synlig ända 
till yttersta vingspetsen, men starkt ihopträngd af de utlöpande hvita 
costal- och medianlinierna. Den förra utgår från roten och upphör något 
utvidgad uti fransarna framför spetsen, den sednare börjar framför mid- 
ten och utlöper till yttersta spetsen förenad med fransarnas hvita rotlinie. 
Dessutom äro rygg- och vecklinien tydliga, hvita. 
I Juni tagen vid Kexholm på ljungmark. 
C. oriiatipennella H. f. 199, HSch. f. 712, Zell.l 
Stor med mycket blekgula hvitstreckade framvingar, hvilkas spets 
är något uppåt- och tillbakaböjd. Första antennlederj har ett långt gult 
skägg. 
I början af Juli tagen af prof. W. Nyländer i Rautus på 
sveder, beväxta med ung björk. 
C. caespititiella Zell.l, Staint.!, HSch. f. 877, 879. 
Är en ibland de allmännaste i början af Juli på sanka ängar, hvarest 
larfven enligt'Herrich-Schäffer lefver på blomgyttringen af Juncus conglo- 
meratus. Färska och oskadade stycken äro smutsigt ljust grågula, glän¬ 
sande med något upphöjda, ljusare vingnerfver, emellan hvilka grund¬ 
färgen emot vingspetsen mörkare framsticker. Costalranden är renare 
hvit. Antennerna ofvan hvita, undertill visa de en egendomlig ingröpt 
svart aflång punkt vid roten af livarje led; framtill äro de tydligt half- 
• / 
ringlade. 
C. murinipciinclla FR., Staint.! 
Står mycket nära ccespititiella, är något mindre och förekommer en 
månad tidigare. De hvita vingnerfverna stå på en renare askgrå, icke 
gulaktig, starkt glänsande grund. 
t 
