H. ISAACHSEN. 
fNo. 7 
G 
fandt han = 90^ o av værdien av potettørstoffet (beregning paa 
grundlag alene av den produserte melkemængde). Ved mit gjete- 
forsøk, hvor værdiforholdet blev bestemt paa grundlag av det 
beregnede kaloriindhold i melken efter analysetallene, fandt jeg 
sukkerværdien = rundt 90^/o av stivelsens værdi, altsaa et for- 
holdstal som Hanssons for tørstoffet i de tilsvarende forstoffer. 
Om end disse forholdstal ikke kan gjøre fordring paa at ansees 
som nøiagtige (dertil trænges undersøkelser med respirations- 
apparat), siger de dog bestemt at sukker i melkeproduktionen 
er av betydelig større værdi end i fettproduktionen (sukker == 
76®/o av stivelseværdien). Og det er en selvfølge, kan vi si, 
at det maa være saa; ti i melkeproduktionsforet har kulhydratene 
som væsentlig opgave den at danne melkesukker, gjennemsnitlig 
i norsk melk 4,80/o av melken, og man maa paa forbaand kunne gaa 
ut fra at overføring av kulhydrater til melkesukker sker med 
mindre energitap end overføring til fett, bkesaa at energitapet 
ved denne overføring til melkesukker ikke er større for sukker 
end for stivelse. Paa den anden side er det antagelig paa for- 
haand git at sukker i melkeproduktionen ikke kan komme op 
i samme værdiforhold til stivelse som i det almindelige energi- 
stofskifte (vedlikeholdsstofskifte), altsaa i en en værdi = ca. 95^/o 
av stivelsens, da kulhydratene i melkeproduktionen ved de i vor 
praksis almindelig anvendte forrationer ogsaa optrær som en 
vigtig kilde for melkens fett. Eksempelvis er der i foret til en 400 
kg. tung ku med 15 kg. melk daglig, hvori ca. 530 gr. fett, 
gjennemsnitlig ikke mere end omkring 200 gr. fordøielig fett 
(æterekstrakt, hvorav noget ikke er virkelig fett), saa selv om 
alt dette uten tap gik over til melkefett, maatte 330 gr. dannes 
av de andre næringsstoffer, fortrinsvis kulhydratene. Og end 
tydeligere trær denne kulhydratenes opgave i melkeproduktionen 
frem naar melken kommer op i et fettindhold paa 4—5^/0 
eller mer. 
En nærliggende opgave for veterinærfysiologien vilde være 
bestemmelse av værdiforholdet mellem kulhydrater og fett i 
melkedannelsen, en undersøkelse av hvorvidt dette forhold er 
det samme som det eksperimentelt fastslaatte værdiforhold ved 
fettdannelse i kroppen. Kulhydratene er kvantitativt set det 
vigtigste næringsstof ved melkedannelsen; man kan ved ekstrak- 
tion av det meste av fettet i forstoffene og ved at gi hare den 
eggehvitemængde] som er nødvendig til dyrets vedlikehold og 
