c 
Sml Historisk-filosofisk klasse. 19de januar. 
y (Fimg. formand: Seip. Sekretær: F. Bull.) 
(Tilstede: Broch, Chr. A. Bugge, Christiansen, Eitrem, Falk, 
Fonahn, Hægstad, Johannessen, Koht, Konow, A. B. Larsen, Mo- 
winckel, Nielsen, Seip, Selmer, Sommerfelt.) 
1. Sommerfelt holdt et foredrag: Utviklingsfonetik. 
Han fremhævet heri hvordan man i sprogets fonetiske utvik¬ 
lingshistorie bare kan iagtta stadiet og ikke selve utviklingen, 
som man bare kan slutte sig til ved sammenligning av de for¬ 
skjellige stadier. Paa stadiet danner et sprogs lydlære altid 
et system. Dette system er helt og likevegtig; alle dets fonemer 
staar i et visst forhold til hverandre og reagerer paa hverandre. 
Fonemene inden dette system er særegne for systemet og 
gjenfindes ikke helt i andre sprog. Men de hører allikevel til 
visse typer som er almensproglige. Da ogsaa de psykologiske 
processer i sproget er fælles for alle mennesker, kan man a priori 
slutte sig til at princippene for forandringene er almene. Dette 
stemmer med det resultat iitviklingsfonetikken er kommet til. 
Denne videnskap er grundlagt av Maurice Grammont i en 
avhandling om dissimilation som utkom i 1895. Grammont viser 
at princippet for dissimilationen er alment. Det er baade av 
fysiologisk og psykologisk art og kan sammenfattes slik: av 
to konsonanter dissimilerer den fysiologisk sterkeste den fysio¬ 
logisk svakeste, medmindre den sidste er den psykologisk ster¬ 
keste. Finder dissimilationen sted i det sidste tilfælde, vendes 
den om. 
Av lignende art er de øvrige utviklingsprincipper som 
foredragsholderen gjennemgik. Han redegjorde særlig for dif- 
ferentiationen, opdaget av Antoine Meillet i 1901, og av seg- 
mentationen, hvis karakter er utforsket av Georges Millardet 
i et arbeide fra 19J0. 
