10 
ogsaa tilbøielig til at anta samme erstatningstal for nærings¬ 
stoffene ved stofdannelsen i kroppen. Foredragsholderen viste 
paa grundlag av hittil foreliggende undersøkelser, som dog til- 
dels ikke er av eksakt videnskabelig art, at dette ikke er tilfældet. 
Eggehviten har saaledes betydelig større værdi ved eggehvite- 
dannelsen i krop og melk, optil 4 ganger større, end ved fett- 
dannelsen — hvis i det hele eggehvite kan danne fett i mængder 
av nogen betydning. Sukker har ikke synderlig mindre værdi 
end stivelse i hvilstofskiftet, derimot bare % av stivelsens værdi 
i fettdannelsen hos drøvtygger. Til gjengjæld synes sukker at 
ha vel saa stor værdi ved frembringelse av muskelarbeide. Denne 
opfattelse, som grunder sig paa de sidste 10 aars fysiologiske 
undersøkelser, finder ogsaa støtte ved praktisk-videnskabelige 
forsøk med arbeidshest ved Centralanstalten for jordbruksfdrsok 
i Stockholm. 
De fleste lands praktikere anser rotfrugter (sukker) for et 
værdifuldere for til melkeproduktion end poteter (stivelse). 
Undersøkelser med poteter og rotfrugter ved Centralanstalten 
og Landbrukshøiskolens foringsforsøk samt med stivelse og 
sukker ved Landbrukshøiskolen bekræfter ikke denne opfattelse. 
Med den forsøksmetodik de to instituter har adgang til at bruke, 
kan man ikke faa et ganske nøiagtig uttryk for værdiforholdet; 
men med tilnærmet nøiagtighet viser disse arbeider at sukkeret 
har ca. 90 pct. av stivelsens værdi, altsaa betydelig større værdi 
i forhold til stivelse end ved fettdannelse, men noget mindre end 
i hvilestofskiftet. 
Foredragsholderen resumerte det fremførte ved en tabellarisk 
angivelse av næringsstoffenes kaloriværdier i stofproduktionen, 
saa langt vor endnu temmelig mangelfulde viden tillater det. 
Foredraget fremkaldte bemerkninger av T o r u p og S e b e- 
1 i e n, hvortil foredragsholderen replicerte. 
2. Derefter diskutertes og avstemtes over de fra gruppe- 
ordførerne til vedtagelse av klassen indsendte forslag til ind\ alg 
av nye medlemmer. 
3. Til trykning 43lev fremlagt: 
T h. S k o 1 e m. Begriindung der elementaren Arithmetik 
durch die rekurrierende DenkAveise ohne AnAvendung schein- 
barer Veranderlichen mit unendlichem Ausdehnungsbereich. — 
Trykt i den mat.*naturv. klasses Skrifter for 1923 som nr. 6. 
