23 
istedenfor en. Den hele diskiission viste at saken endnii be- 
finder sig paa et forberedende stadium. Det heldigste vilde 
ha været, om man med en gang hadde kunnet peke paa en 
direktør hvis livsverk det vilde bli at lede et slikt gigantisk 
foretagende. Derved vilde en hel del komitésnak falde bort. 
IMange grunder vilde ha gjort det ønskelig at Rom blev den 
endelige plads for Centralarkivet, og ikke Paris, som i det hele 
ikke bør bli altfor fremtrædende indenfor Unionen. I denne 
komité av U. A. I. blev det vedtat, at man inden Iste januar 1924 
skulde sende ind til professor Goelzer i Paris en fortegnelse over 
de forfattere som hvert land kunde paata sig at ekscerpere. Det 
er avtalt at de land som selv har frembragt skrifter paa latin 
i omhandlede periode (ca. 450—1000 e. Kr.), selv skal bearbeide 
disse. Men baade kan det bli vanskelig for disse land at greie 
selv alle sine forfattere, dokumenter og indskrifter (f. eks. 
Italien), og desuten falder paa den niaate den tysk-østerrikske 
literatur paa latin i det fri, saa der blir behov for assistance nok 
fra andre land. Det er at haabe, at vi kan finde en eller etpar 
yngre nordmænd som vil bistaa med at ekscerpere; vort bidrag 
til leksikonet vilde da bli at levere medarbeidere og at lønne dem 
efter den internationale takst som senere vil bli fiksert for samt¬ 
lige land som deltar. — Endelig blev man enig om at et Ono- 
mastikon, alle egennavn paa personer og steder, utelukkes fra 
leksikonet. 
Mens et forslag fra akademiet i Krakau blev avvist om at 
Unionen skulde foranstalte en Iconographia celtica, blev derimot 
et forslag fra Grækenland om et Corpus for alle antike, paa 
græsk jordbund fundne mosaiker tat tilfølge. Den græske 
regjering hadde alt for første aar bevilget 30 000 drachmer, og 
publikationen skulde ske under nøie samarbeide med det franske 
Académie des inscriptions et belles lettres, som skulde opnævne 
redaktion og utgiver. Fra italiensk hold blev det fremholdt at 
skulde U. A. I. patronisere dette verk (som alt før var patronisert 
nok fra fransk hold), maatte man sigte paa en utgave av alle 
græske og romerske mosaiker. — Endelig maa nævnes at pro¬ 
fessor Brochs henvendelse til U. A. I. om støtte for russiske 
videnskapsmænd og til akademiet i Petrograd — en støtte som 
efter hvad der blev oplyst, tok sigte paa at faa deres arbeider 
trykt — fandt udelt sympati paa møtet, og at en komité under 
professor Vinogradoffs forsæte vil søke af finde midler til hjælp. 
