80 
aandfuld personlighet som professor Theodor K j e r ii l f 
efterhaanden samlet vor hovedinteresse om g e o 1 o g i e n. 
Kjeriilfs styrke som lærer laa ikke netop i hvad han selv kunde 
meddele os, men deri at han forstod at indprente os betydningen 
av at bruke vore egne øine og se selv. Hans hovedinstrument 
ved undervisningen var derfor de geologiske ekskur- 
s i 0 n e r med de studerende, dels vaar og høst i Kristisnia 
omegn, dels paa forsommeren mest i de centrale landsdeler. 
Paa en saadan ekskursion høsten 1873 til Oslo, Grønlien og 
Kongshavn opdaget Peusch og jeg en samling meget inter¬ 
essante jettegryter utenfor Kongshavn mellem chausseen og 
fjorden, og Kjerulf foreslog da at vi to skulde undersøke disse 
nøiere ved at tømme deres indhold av grus og sten og gjøre 
kart og profiler av deres forekomst. 
Denne undersøkelse tok en god del av høsten og vinteren 
1873 og avsluttedes først vaaren 1874. Den resulterte da i at 
vi i fællesskap publicerte en liten avhandling derom, som ved 
Kjerulfs formidling fik plads dels i en dansk populær-viden- 
skabelig serie: »Fra Videnskabens Verden«, dels ogsaa i over- 
sættelse til engelsk (i »Quart. journ. of the geol. soc. of London«) 
og i tysk oversættelse (i »Zeitschr. d. deutsch. geol. Ges.« for 
1874). Jeg skrev teksten og Reusch, som var vokset op med 
tegning og kunst, leverte en række meget instruktive figurer 
dertil, hvorav flere siden har fundet plads i talrike inden- og 
utenlandske lærebøker i geologi. 
Dermedi var begyndelsen gjort baade til Reuschs og min 
videnskabelige bane som geologer. Vi slog os nu begge for alvor 
paa geologi som vort hovedfag, og det fællesarbeide vi dermed 
hadde begyndt, fortsatte vi senere gjennem flere aar. 
Sommeren 1874 skaffet Kjerulf os et litet reisestipendium 
paa 400 kroner for at undersøke dels de nyopdagede apatit- 
forekomster paa strøket mellem Langesund og Risør, som alle¬ 
rede hadde git anledning til en ret betydelig bergverksdrift, 
navnlig ved de i 1872 aapnede Ødegaardens gruber i 
Bamle, hvor der alt i. 1874 var producert ca. 8500 tons apatit til 
en værdi av henimot V 2 million kroner. Denne undersøkelse 
førte til en avhandling av os begge: »Vorkommen des Apatit in 
Nor\vegen« (Zeitschr. d. deutsch. geol. Ges. 1875), som bragte 
adskillig nyt baade av mineralogisk og geologisk, interesse. 
Manuskriptet til denne avhandling hadde vi for den geologiske 
