29 
4. Til trykning fremlagdes: 
J 0 h a n K i æ r. The Downtonian fauna of Norway. Part I. 
Anaspida. With a geological introdnction. — Trykt i den mat.- 
natnrv. klasses Skrifter for 1924 som nr. 6. 
K d g a r B. S c h i e 1 da* o p. On discontinnons fluid motion 
in two dimensicns. A genemlisation of Heimholtz’s problem. 
(Fremlagt ved B i r k e 1 a n d.) — Trykt i den mat.-naturv. klasses 
Skrifter for 1924 som nr. 10. 
Historisk-filosofisk klasse. 23 de mai. 
(Fcmiand: Seip. Sekretær: F. Bull.) 
(Tilstede: Broch, E. Bull, F. Bull, Hambro, Hasund, Hæg- 
stad, Johnsen, A. Kjær, Koht, Kolsrud, Liestøl, Miohelet, Motz- 
feldt, Olsen, Bygg, Sohencke, Seip, Selmer, Sommerfelt.) 
1. Fonahn holdt mindetale over selskapets avdøde inden- 
landske medlem fhv. tolddirektør I. M. Daae (se »Mindetaler« 
s. 119). 
De tilstedeværende hæ^lret den avdødes minde ved at 
reise sig. 
2. Tar ange r holdt et foredrag: Lagrette og lagmænd. 
Han gjorde heri nærmere rede for disse to institutioners be¬ 
tydning som vor refs første tilløp til eir sakkyndig og offentlig 
opnævnt dommerstand. I Norge var lagretten den øverste dom¬ 
stol i lagdømmet, men hadde ingen lovgivningsmyndighet uten 
i iilovbestemte saker, hvor en enig lagrettedom skapte ny lov. 
Som dømmende institution var den forbeholdt bønderne. De 
kongelige embedsmænd opnævnte lagrettens medlemmer, men 
kunde ikke selv ha sæte i den, ja ikke engang møte for den 
uten bøndernes lov. Paa Island var lagretten derimot den lov¬ 
givende og bevilgende myndighet, og derfor utgjorde goderne 
(høvdingene) dens væsentligste bestanddel. Den islandske lag¬ 
rette svarer saaledes til de norske lagting. Domsmyndigheten 
^ar derimot henlagt til selvstændige domstoler, opnævnt av 
goderne, men livori disse ikke kunde ha sæte. Da Island kom 
mider Norge, blev det islandske system avskaffet og det norske 
indført ved Magnus Lagabøters islandske lovbøker. 
Lagmændene A^ar oprindelig private lovkyndige, som fore- 
drog lovene paa lagtingene. Men under Sverre faar de kongelig 
