43 
Hambro, Hesselberg, Holth, Hægstad, D. Isaachsen, A. Kjær, 
Koht, Lynge, Marstrander, Miolir, Munster, Nordhagen, Olsen, 
ResvoU, Rygg, J. Schetelig, Schjelderup, Sohnhlør, E. Sohreiner, 
Schroeter, Sebelien, Sommerfelt, Stang, Sæland.) 
1. Collin holdt et foredrag: Vekstkurver i folkenes liv. 
Et studiefelt for arbeidsdeling mellem natur- og kulturforskning. 
ForedragshoMeren søkte heri at viise at biologiske og kulturelle 
Tidenskaper om mennesket har en gunstig anledning til at 
samles om en central fællesopgave: at finde hovedliovene for 
folkenes fremgang og forfald. En metode for forskning i denne 
retning er et sammenlignende studium av stigende og synkende 
vekstlinjer i de bedst kjendte folks historiske liv. Nogen faa 
generelle resultater av studaer paa dette omraade blev meddelt. 
2. R es voll holdt et foredrag: Trær med hvileknopper i 
fugtige tropeegne. Av træveksternes forskjellige miorfologiske 
organer er der ingen som er mere ømfindtlige likeoverfor de 
klimatiske kaar end knopperne. Hisse indeholder de unge anlæg 
til bla de, blomster og aksedel, der er bløte og sarte og derfor 
trænger til beskyttelse. I de egne av jorden hvor der er peri¬ 
odiske uguoistige tider, er knopperne altid beskyttet paa en eller 
anden maate. Hette gjælder saavel der hvor den ugunstige 
periode er en tørtid som overalt i den tempererte (og den fcolde) 
zone, hvor den ugunstige periode er vinter. I begge tilfælder 
er det uttørring paa grund av sterk fordampning uten til- 
strækkelig adgang for træet til at erstatte det tapte vandforraad 
som er den væsentligste fare for knopperne. He er i overens¬ 
stemmelse med dissie kaar effektivt beskyttet, oftest med knop- 
skjæl. 
I visse tropeeigne er temperaturen og fugtigheten naesten 
konstant og altid høi, og aaret derfor en evig sommer. Et saa- 
dant sted er Vest-Java. Her synes trærne ikke at ha behov for 
nogen særlig beskyttelse av sine unge anlæg. Knopperne trær 
i virksomhet kort efter at de er anlagt og er da ikke utdannet 
som hvileknopper, hvilket stemmer med at aaret ikke har nogen 
ugunstig tid. Er knopperne beskyttet i disse egne, er det, som 
især Treub har vist, paa en ganske enkel maate, mens knopskjæl 
ikke synes at dannes omkring knopperne. 
Imidlertid har foredragisholderen fundet at quercus-slegten 
(ek), som er repræsentert i Java ved endel (ca. 25) arter, har 
knopskjæl paa sine knopper. Henne eiendommelighet kan ikke 
4 
