46 
Bilag I. 
Folkeforbundets »Komité for intellektuelt samarbeide«. 
(Foredrag holdt i Videnskapsselskapets møte 14de mars 1924.) 
Av 
KRISTINE BONNEVIE. 
Hr. præses! Ærede tilliørere! 
Jeg er underhånden blitt opfordret til, og jeg har også iselv 
funnet det rimelig, likeoverfor Videnskapsselskapet å gi en 
meddelelse om Folkeforbundetis »Komité for intellektuelt sam¬ 
arbeide« isom jeg har den ære å være medlem av, — om dens 
arbeide, dens foreløMge resultater og dens planer. 
Allerede under forsamiingeniS første møte i 1920 blev, fra 
belgisk hold, forslag stillet om at også det intellektuelle sam¬ 
arbeide skulde finne plass på Folkeforbundets arbeidsproigram. 
Det blev Lé on Bourgeois som på Rådets vegne påtok sig 
å studere dette spørsmål; han stilte for forsamlingen det føl¬ 
gende år forslag om nedsettelse av en komité, som uten på nogen 
måte å gripe inn i de enkelte kulturcentrers individuelle liv 
skulde stille sig til disposisjon cg tilby sin tjeneste på alle 
punkter, hvor det kunde være behov for formidling gjennem 
en centralinstitusjon. 
Forsamlingen vedtok Rådets forslag; en komité på 12 med¬ 
lemmer blev opne\Tit, og dens første møte fastsatt til Iste august 
;1922. Denne komités medlemmer, som alle er representanter 
for kunst eller især for videnskap, er opnevnt direkte av Folke¬ 
forbundets Råd og har derfor intet mandat fra sine lands re- 
gjeringer eller fra nogen nasjonal Institusjon. 
De representerer, som det vil sees av niedlemslisten (s. 54), 
forskjellige videnskaper: Naturvidenskapen har sime fornemste 
representanter i Mme C u r i e, i professor M i 11 i k a n fra 
»Norman Bridge«-laiboratoriet, inntrådt som stedfoadreder for 
den bekjente amerikainske astronom dr. Hal e, og i professor 
L o r e n t z fra Holland, som inntar den plass der fra først av 
var tilbudt professor E i n s t e i n.^ Blandt de humanistiske 
^ Efter fornyet innbydelse fra Rådet er professor Einstein, juli 
1924, inntrådt som medlem av komitéen. 
