135 
Han viMe nii opsøke naturfolk, som før ikke liadde vært 
undersøkte, som altså var helt ukjente for videnskapen. 
Han hadde nu erfaret at den rustning han fremfor alt be¬ 
høvde var kyndige fagfolk på de forskjelligste områder. 
Han bestemte sig nu til å søke å finne det naturfolk som 
engang må ha bebodd klippehulene i Nordamerika. 
Han antok det for sikkert at der ennu måtte finnes lev¬ 
ninger av disse mennesker i de ville fjelltrakter i Meksiko. 
Hensikten med reisen til Australia var nærmest å utforske 
dyreverdenen. Men efterhånden blev hans interesse mer og mer 
vekket for menneskene. 
Og da Carl Lumholtz drog ut på sin annen store reise, 
så var det i første rekke for å studere menneskene. Som 
allerede nevnt hadde han med sig fremragende fagfolk for de 
forskjellige natiurvidenskapelige områder. Således medfulgte en 
fysisk geograf (professor Libbey), en arkeolog (A. M. Stephen), 
to botanikere (C. V. Hartmann og C. E. Lloyd), en zoolog (Robi- 
nette), en mineralog (White). 
Etnolog vilde han selv være, og han var det også til gavns. 
På den siste del av hans reise i Meksiko medfulgte også en 
antropolog, den nu verdenskjente professor Hrdlicka. 
Målet for denne reise var først og fremst å se, om der ennu 
fantes i live rester av det folk som i sin tid levde i klippehulene 
i det vestlige Amerika. Han var klar over at de gjenlevende 
rester i så fall måtte søkes i de ytterst utilgjengelige fjelltrakter 
i Sierra Madra i Meksiko. Disse fjelltrakter var ennu aldri blitt 
ordentlig undersøkt. 
Denne annen reise begynte sommeren 1890 og varte med 
kortere avbrytelser like til 1898. Siste reise i Meksiko foretok 
han 1909—1910. 
Han visste at han i disse trakter vilde støte på en rekke 
lite vennligsinnede folk, således lengst mot nord de meget kri¬ 
gerske apiache-indianere. Det er jo nokså rimelig at de blir 
fiendtligsinnet, når man tar fra dem med makt det som de mener 
er deres rettmessige eiendom. De hadde jo fra uminnelige tider 
eiet jorden her; men nu kom de »hvite« og la beslag på ders jord. 
Allerede i løpet av første år kom han over spor av gammel 
bebyggelse i form av store stenterrasser, primitive festnings¬ 
verker, tallrike huler som inneholdt husgrupper, samt særskilte 
