1924] 
DE FÆRØISKE TONELAG. 
45 
at det isolerte eiikelttonelags fallfase opviser en fhst. som er 
betydelig slorre enn den kombinatorisk utviklede, finalstillede 
fallfase (0,29 mot 0,19). Disse tall iitsier jo at kurvens styrt¬ 
ning i forste tilfelle er betydelig større enn i sistnevnte. Midi- 
gens har den lidligere ofte fremhevede monotone rylmisering av 
setninger og ordgrupper bidradd til dette eiendommelige tall- 
forhold. Utelukket er det vel forøvrig heller ikke at et på flere 
undersøkelser baseret forsøksmateriale vilde ba forskjøvet tall¬ 
verdiene i den kombinatoriske fhsts. favør. En sammenligning 
niellem forslagsfasens shst. og fallfasens fhst., slik som det blev 
forsøkt S. 24 under henvisning til Bg. Bm. S. 27f. vilde her være 
unyttig, da som bekjent forslagsfasen omtrent ikke forekom ved 
finalstilling. 
En kortfattet definisjon av det fær. kombinatoriske enkelt- 
tonelag vilde efter ovenstående utredning få omtrent følgende form: 
Det komhinatoriske færøiske enkelttonelag opviser i sin fulle 
form de samme tre hovedfaser (II, HI, i F) som i leksikalsk 
uttale. Ordets plass i setningen synes å ha en viss mnfiytelse på 
tonelagets sammensetning og struktur, idet der i regelen i front- 
sHlling utvikles en mere utpreget forslags f ase (II), og i final- 
stilling en fallfase (IV). Da denne sistnevnte fase finnes i alle 
optagelser, mens forslaget undertiden mangler ved finalstilling, 
er man berettiget til å betrakte fallet som enkelttonelagets 
ubestridelig viktigste fase. På grunn herav, og på grunn av 
de gjennemgående negative verdier i rubrikken: .^Melodiens av- 
satsdifference'"^ bør man vel ansette [en svak) ^høitone^ som særlig 
characteristicum for det færøiske enkeltto72elag. 
b) Kombinatorisk dobbelttonelag. 
Dette finnes i Skjema II i elve dublettgrupper. Det gjelder 
her først å undersøke hvorvidt disse 11 kurver opviser felles 
karakteristiske trekk, og om de eventuelt kan bidra til å kaste 
i et klarere lys over dobbelttonelagets struktur enn de tidligere 
undersøkte leksikalske optagelser (S. 28). Parallelt hermed løper 
I da også en undersøkelse av forskjellen mellem enkelt- og dob¬ 
belttonelagets fasesammensetning på grunnlag av dobbeltgrup- 
pene. En adskillelse mellem front- og finalstilling behøver her 
ikke å foretas, da finalstilling råder i dublettgruppe 1—10, og 
medialstilling i gruppe 11. — Ved sammenligning med enkelt- 
