OM STAVANGERMÅLET 
11 
1924] 
nim.sek., i de følgende derimot bare med 60 mm.sek., forklarer 
dette den store forskjell i de absolutte talverdier, som for de 
sistnevnte optagelsers vedkommende (N 69 og nt) blev avmålt 
pa et såkalt „Lioret-messtiscb“ i Vioo nim. Dersom en intereaseret 
leser vil vite lengden i hsk. (bundredelssekimd) av klusilene, må 
ban således inntil N 68 dividere talverdiene i rubrikken: „Mm.- 
lengde** med 3, i de øvrige med 0,6. 
Innen de tie store artikulasjonsgrupper (labialer, dentaler, 
gutturaler) er stoffet igjen ordnet efter innlyd, utlyd og anlyd. 
De „håide og „bløte‘‘ konsonanter kan man selvfølgelig kun 
vente å finne i inn- og utlyd. For øvrig er der talt med såvel 
stemte som stemrneløse varanter for å gi en forholdsvis uttøm¬ 
mende oveisikt ovei de posotiske og topiske sonoritetsfenomener 
ved samtlige klusile fonemer. I hver underavdeling (innlyd, ut- 
lyd. (anlyd)) er stoftet ordnet systematisk under følgende svns- 
vinkel: (intervokalisk, intersonor) stemt (bløt) — geminert stemt 
(bløt) intervokalisk stemmeløs — geminert stemmeløs. Eks¬ 
emplene er ved inn- og utlydende klusiler ordnet efter foregående, 
vokals plass på „trekantsystemets“ vokallinjer: først i—a (palata- 
Imjen) deinaest ci 21 (gutlurallinjen). Enkelte fenomener lar sig 
selvfølgelig bare anskueliggjøre ved at man tyr til sammenseF 
ninger, f. eks. i N 65: tn^kdntn. Det proklitiske forslag [å] i 
mange optagelser settes ut av betraktning, og den følgende kon¬ 
sonant blir således når påkrevet — betraktet som stående i 
anlyd. Av stemrneløse forbindelser er dei‘ kun opført noen ganske 
få representanter for hver gruppe, da de frembyr lite av inter¬ 
esse for den foreliggende undersøkelse. Aspirasjonsforholdene 
ved anlydende tenues er behandlet særskilt (ovenfor S. 6), da 
de selvfølgelig ikke passer innenfor dette skjemas ramme. Vi 
skal nu ta for oss skjemaets enkelte deler og begynner da med 
Labialer. 
Innlyd. 
a) Av de 15 opiagelser med innlydende enkel opr. 2 ^ er hele 
9 av tp. V (helt sonore), fordelt på tre forsøkspersoner, og som 
det .synes helt uavhengig av den foregående vokals kvalitet. — 
To optagelser (N^78 og 73) er av tp. IV og fire av tp. I. De poso¬ 
tiske verdier er i disse siste seks optagelser over 5,00, med und- 
tagelse av N 68, med bare /r = 1,74 Der finnes ikke noen opt. 
