Matematisk-naturvidenskabelig klasse. 18 de januar. 
(Formand: Størm er. Fiwig. sekretær: J. Sche telig.) 
(Tilstede: Birkeland, V. Brun, W. C. Brøgger, Gleditsoh, 
H. Goldsclimidt, V. M. Goldisohmidt, H. H. Gran, Guldberg, 
Holtsmark, Mumstør, Nordliagøn, J. Scbetelig, Schroetør, 
Størmer.) 
S t 0 r m 0 r gav Foreløbige meddelelser om resultatene av 
de sidste 12 aars fotografiske høidemaalinger av nordlys i det 
sydlige Norge, som ban badde fore tat med understøttelse lav 
Jubilæumisf ondet, Haldde-observatoriøts budget og Nansen- 
fondøt. 
Ved forødragsboldereniS ekspiedition til Bossekop i 1913 og 
ved Krogness’ og Vegards bøidemaalinger nordpaa i 1914 var 
nordlysets bøide og beliggenbet over det nordligste Norge tem- 
mølig godt kjøndt. Og da der bititil ikke andre stieder søndenfor 
polarcirkelen er maalt nordlysbøider fotografiisk, er de røsul- 
tater som er opnaadd ber sydpaa i de sidste 12 aar, av særlig 
interesse. 
Foredragsbotderen badde bat til disposition stationene Kri¬ 
stiania, Bygdø, Aas, OSkarsiborg, Horten, Skien, Kongsberg, 
Fredrikstad og Ijembaas, og paa disse stationer var fotografier 
tat av en række dygtige aissistenter isom s:tod i telefonisk for¬ 
bindelse med bovedistationene i Kristiania og Bygdø. To eller 
tre stationer arbeidet berunder isamtidig. 
I en række lysbilleder gav foredragsbolderøn en fremstilling 
dels av nordlysetis karakteristiske former ber sydpaa, dels av 
de eipnaaende fotogrammer til beistemmelse av nordlysets bøide 
og beliggenbet. 
Omtrent 1600 enkeltbestemmelser av bøide og beliggenbet 
ør beregnet, cg idisise bøider viser at nordlyset ber sydpaa gaiar 
noget lavere end i Finmarken, til 80 å 82 km.; straalenes bøieste 
topper gaar dobbelt saa bøit op som i Finmarken, nemlig til 
