17 
klin 226 sider med 1 planche, bindet for 1859 ntgjerde 271 sider 
med 6 planclier, bindet for 1860 230 sider med 2 planoher o.s.v. 
Omfanget av piiblikationerne var isåledes meget beskedent. 
De økonomisfee resourcer var nemlig meget små. De iit- 
gjordes av to legater, hvert på 1000 speciedaler, iskjænkede det 
ene av selskapet,s istifter, professor A. F a y e, det andet av hans 
ven, godseier P e t e r A n k e r på Fredrikshald. Selskapet hadde 
i 1858 til trykning av sine pnblikationer søkt staten om 1000 
speciedaler, og dette var også anbefalet av regjeringen. Ved¬ 
kommende stortingskomité foreislog imidlertid kun 500 ispd., men 
Stortinget vilde ikke gå med på nogen bevilgning; dets for¬ 
ståelse av videnskapens betydning var endnu ikke sålangt ut- 
Adklet, at tanken om statisbevilgning til et privat selskap siom 
Videnskapsselskapet kunde vinde dets tilslutuiing. Situationen 
blev hnldlertid reddet ved at kronprinsregenten, prins Carl, 
av egen kasse bevilget de 500 speciedaler og fortsatte dermed 
som konge (efter 8de juli 1859), indtil Stortinget senere overtok 
denne bevilgning (antagelig fra og med 2det halvår 1860). Be¬ 
løpet forhøiedes først 1876 til 4000 kr. 
1 1884 truedes selskapetis økonomi imidlertid av en stor fare, 
idet Amund Hella n d dengang indsendte (eller foranledigede 
fremsat) til Stortinget forslag om negtelse av enhver bevilgning 
til Videnskapsselskapet; dettes vicepræseis professor M. J. 
Monrad antoges nemlig at være forfatter th en .artikel i 
Morgenbladet, som dengang, midt under riksretsstriden, ansåes 
som landsforræderisk. Denne' aktion fra Hellands side opfat- 
. tedes almindeiig som en hevnakt, fordi et av hans venner fremsat 
forslag om hans optagelse som medlem av Videnskapsselskapet 
efter en længere diskussion var forkastet. Jeg er ikke isikker på 
om denne opfatning av Amund Hellands aktion var berettiget; 
han vilde imi,dlertid selv aldrig senere motta indvalg i selskapet. 
Men for dette var stillingen meget truende, da stemningen i 
Stortinget ikke var selskapet gunstig. Situationen re'ddedes 
imidlertid ved at professor (4 u s t a v Storm fik istand en 
kabinetsrevolution, hvorved ,den fungerende vieepræses profes¬ 
sor Monrad efter 15de februar 1884 blev erstattet av pro¬ 
fessor Sophus Bug g e og generalsekretæren daværende 
konservator Robert C o 11 e 11 samtidig blev erstattet med 
professor G u s t a v S t o r m (som så siden fungerte som general- 
