22 
større egen kapital gav desværre kun det niagre resultat av 
nogen få tnsen kroner (se herom min redegjørelse i min bok 
»Fridtjof Nansens Fond ... 1896—1916«, Kristiania 1916). Sel¬ 
skapets økonomiske stilling var derfor stadig bekymringsfuld; 
som jeg fra denne plads for 2 år siden omtalte, var vaniskellg- 
betene i 1896 vcfeset selskapet således over hodet, at styret den 
7de februar dette år måtte besliiitte at indstille al trykning indtil 
videre, en stans som varte et helt år, til 12te februar 1897, da 
utgivelsen av selskapets publikationer besluttedes gjenoptat. 
Når sådan beslutning da kunde fattes, skyldtes dette en bevilg¬ 
ning fra det høsten 1896 oprettede Nansenfond av 3000 kr. samt 
en ekstraordinær bevilgning av Stortinget av 2000 kr. til dæk- 
ning av seliskapets gjæld. Nansenfondets statuters § 1 betegner 
uttrykkelig dette fond som »knyttet til Videnskapsselskapet i 
Kristiania«, og dets oprettelse betegnedes da også med rette av 
selskapets præses i årsberetningen for 1896 som »Den vigtigste 
Eegivenhet i Selskabets Historie i det forløbne Aar«. 
Hvad økningen av selskapets egne økonomiske resourcer 
angår, tok denne først større fart langt ind i vort århundrede. 
Da selskapets mangeårige generalsekretær professor 
Gr u s t a V Stor m døde den 23de februar 1903 erholdt det ved 
hans testamente hans efterlattø formue, som utbragtes til et 
beløp av ca. 4000 kr. foruten hans andel i hans (og hans ven 
ekspeditionschef A. Grøn vol ds) vakre eiendom på Bygdø. 
I 1913 fik det ved testamente av sit medlem sogneprest 
D. Thrap et legat »Laura Thraps minde«, stort 20000 kr.; 
hvis renteavkastning skal anvendes »til arbeider i historie, 
teologi, latinsk eller græsk filologi«. En del av dette fonds 
midler var imidlertid desværre indsat i 
»Bergens Kreditbiank« 
og må således i alle fald idelvis vel regnes som tapt. 
I 1916 fik iselskapet videre av generalsekretær Sam E y d e 
et legat på 10 000 kr., cg 1917 videre av admiral J. Børresen 
og ingeniør V. H y b i n e 11 e et legat på 10 000 kr., dette sidste 
til fremme av norsk geologisk forskning. 
Den største og vigtigste økning av selskapets egne økono¬ 
miske resourcer skyldes dog den store interesse »Kristiania 
kommunestyre^ har vist ved av kinematograf overskuddet i 1922 
og 1923 for hvert av årene at bevilge et beløp av 100 000 kr. t.l 
et »Kristiania Kommunes Fond til norsk Videnskaps Fremme'^, 
I 
