ingen 
utveckhn 
ig af 
kolsvre°;as. — 
d O 
Utaf nedanstående analv: 
är N:o 
1 gjord 
på ett prof af Riks- 
-Musei stuff, N: 
:o 2 på 
Svanbergs och 
N:o 3 
på den 
mig tillhöriga. 
N:o l. 
Syre. 
N:o 2. 
Svre. 
J 
N:o 3. 
Syre. 
Si 
36,197 
18,79 
36,112 
18,751 
34,724 
18,030 
Mn 
47,908 
14,54 \ 
42,004 
12,746 \ 
42,640 
12,792 \ 
Fe 
0,700 
0,21 ) = 
: 15,28 
1 1,310 
3,393 
= 16,561 10,453 
3 135 = 
Ä1 
1,111 
0,53; 
0,903 
0,422 ) 
1,089 
0,509 ) 
Ca 
0,607 
0,17 
0,702 
0,200 
0,558 
0,159 
Mg 
4,432 
1 ,71 
0,574 
0,222 
0,357 
0,139 
H 
9,428 
8,38 
9,428 *) 
8,38 
9,758 
8,673 
100,383. 
1 01,033. 
99,979. 
Emedan mineralet ingen kolsyra innehåller, måste kalken 
och talkjorden finnas der såsom (basiska) silikater. Om man 
derföre ifrån kiselsyrans syreqvantitet subtraherar så mycket 
som svarar mot de enatomiga Basernas, så blir proportionen af 
syre i alla tre analyserna såsom 2:2:1, eller 6:6:3, samt 
således formeln 2MnSi+3H. (=2MnS+Aq). 
2. Vattenhalt igt tredjedels med vatttenhaltigt nionde- 
dels Manganoxidsihkat från samma ställe. 
Inblandadt med det förra mineralet förekommer äfven ett 
annat, som till sina kemiska egenskaper och förhållande för 
Biåsrör skiljer sig från detsamma, men deremot till sina yttre 
egenskaper är så lika, att det fordras en större uppmärksamhet 
för att åtskilja dem.' Detta sednare har en mera ren svart 
färg, när det andra är mörkt hlygrått; har något mindre hård¬ 
het samt en svagare fettglans, samt närmar sig något till ett 
finkornigt eller jordaktigt Brott. Den eg. vigten är äfven högre, 
nemligen 3,207. 
Ger vatten i kolf, hvilket reagerar alkaliskt och luktar 
vidbrändt; smälter ej på kol för biåsröret, och endast vid lång¬ 
varig stark påblåsning finner man tvetydiga tecken till att kan¬ 
terna på profvet velat afrunda sig. Ger med soda ingen slagg- 
*) Vattenhalten icke bestämd för N:o 2, utan interpolerad från N:o 1. 
