86 
2:o en siiialnäbbad, större art, med ett större antal kroppsrin- 
gar, nemligen 42 eller flera i stjerten, och trubbig stjert- 
fena. Den är = Art. Deser. sp. n:o 3; S. acus Yarr & 
Fries; men kallas här ofvan S. typhle. 
Båda dessa arter hafva kroppen framtill T-kantig, ehuru 
den ena af dem, af Linné, såsom af de flesta författare, säges 
hafva den 6-kantig. Men utom denna origtiga uppgift hafva 
några förvexlingar dememellan råkat inflyta uti Linnés arbeten, 
som göra det svårt att bestämma hvilkendera arten som han 
menat under hvartdera af de båda artnamnen acus och typhle, 
hvilket redan förr blifvit anmärkt, och serdeles af Fries, i hans 
afhandling om slägtets svenska arter i Vet. Äc. Handl. 1837. 
Om man nemligen anser Linnés citation af Ärtedis sp. 2 och 3 
såsom hufvudsak, så är det klart, att det i ofvanstående af¬ 
handling antagna användandet af namnen blir det rätta; men 
ifall man såsom vigtigare anser de bestämda beskrifningar på 
kroppsringarnas antal, som finnas i Systeraa Naturse (Ed. X p. 
337 och Ed. XII p. 426) så blir namnens användande om- 
vändt, eller sadant, som det blifvit antaget af Fries, efter fö¬ 
redömet af alla de Engelska faunisterna, ända från Donovan, år 
1808; och förhållandet blir alldeles lika, ehvad man anser 
dessa beskrifningar vara gjorda efter naturen eller utskrlfna ur 
andra författares arbeten. 
En beskrifning borde väl anses mera bevisande än ett 
blott anförande af synonymer; men då omständigheterna göra, 
att man kan tvifla pa bada, sa torde, i detta fall, det rätta¬ 
ste vara att ej tillräkna någondera större värde. Om man der- 
före, sasom tillbörligt är, vill söka att med säkerhet bestämma 
Linnés namngifning, så måste man uppleta andra, tillkommande 
grunder för endera af de båda motsatta åsigterne. 
Det hufvudsakligaste skälet för en ändring af den namn¬ 
bestämning som blifvit antagen af Engelsmännen och af Fries, 
är det, som ofvan blifvit anfördt, att Linné sannolikt »aldrig 
känt båda arterna», utan »allenast den, som är ' allmän vid 
svenska kusten», nemligen den brednäbbade, och att denna så- 
