16 
af det Forskjellige(„end^^ tydsk „als^^). Af disse to Forklaringer vilde 
Schomann være tilbøielig til at foretrække Hermanns, da Nitsch 
udgaaer fra en altfor almindelig og „abstractiv^‘ (5^c) Betydning, 
som ei kan holdes for den egentlige eller oprindelige, medens ved 
Hermanns Forklaring man dog seer Muligheden af Sprogets Be- 
vægelse. Men da Sch. savner Analogie baade med det be- 
slægtede latinske Sprog i Brugen af som Disjunctiv i Compa- 
rationen og o verbo ved, men gjenfinder Analogien i det omstridte 
wc som Sammenlignings- og Comparativ-Partikel, fra hvilken han 
i sin Opsats ogsaa er gaaet ud, saa søger han ogsaa at forklare 
7] efter samme Analogie som relativ og oprindehgt sammenlignende 
Partikel. Han er i denne sin Udvikling ledet af den forudfattede 
eensidige Mening, at Comparationspartikelen nødvendig maa være 
oprindeligt relativisk, en Fordom, som har ført ham paa Afveie 
ei blot ved det græske tj, men ogsaa ved den ældre tyske Com- 
parativpartikel „denn^‘, hvorom nedenfor. I den Tanke og Stræ- 
ben at faa vj analogt enten med det latinske Maalsadverb quam 
eller det tydske „denn^‘ (som han urigtigt vil gjøre baade til Steds- 
adverb og Tids ad verb og til oprindehgt relativisk Partikel) 
antager han, at yJ med tabt Aspiration staaer for '(i (relativt Corre- 
lativ til Tcrj, ty) „ad hvilken Vei, paa hvilken Kant,^^ overført: „paa 
hvilken Maade“) = wc (Hom. II. 7 ^ h^s^xic her dog blot modalt). 
At Aspiration kan bortfalde navnlig i æolisk Dialect er vist nok, 
undertiden og i attisk Dialect (axTa dog nok falsk hos Sch. for 
(XTiva). Saaledes mener Sch. og Aspirationen er bortfalden i 
(i Lignelsen, efter Buttm. Lexilogus. 2. p. 228 maaske for 77 suts, 
eller 77 ots = wc ots). Sch. kunde her og paaberaabt sig Brugen 
af Y]i)T£, antageligt som Comparativpartikel II. 4, 277 VS 90 C [j.sXavTspov 
TTicc^^, som alm. forklares y], skjønt vel usikkert); hgesaa 
staaer 'iqjj.oc sandsynligt for Y^p.oc (Correlativ: t-^jxoc). Ogsaa 
Y][j.£v — YjSs vil Sch. skal være [j.£v — y^Ss (han kunde her sam¬ 
menlignet qua — qua'^ men vel — vel modsvarer dog ogsaa i Un¬ 
derordning af Species under Genus). Ved dette antagne 
oprindelige udgaaer nu Sch. først fra local Betydning („hvor,“ 
som dog ei er nøiagtig eller rigtig) for derved at paralelhsere 
