22 
tragtning ikke synes at staa i den ringeste Berørelse med hver¬ 
andre. Det kunde saaledes maaske synes som om Botaniken og 
Historien ikke skulde have sjuiderligt med hinanden at bestille, 
og dog have disse to Videnskaber i een Retning forholdsvis ikke 
faa Berøringspuncter. 
I længere Tid har jeg søgt at gjøre mig bekjendt med Alt 
vedkommende de saa kaldte Culturplanter, og hertil hører da 
ogsaa blandt andet saavidt muligt at søge at udfinde disses Hjem 
Og deres senere Vandringer fra det ene Folkeslag til det andet. 
Det er nok her alene at nævne, at Culturplanternes Vandrings- 
historie i en vis Forstand ogsaa er Civilisationens, og at man 
ikke engang kan tænke sig denne mulig uden i Forbindelse med 
Agerdyrkning og faste Boliger. Culturplanternes Historie leverer 
saaledes ikke uvæsentlige Bidrag til Civilisationens, og i denne 
Henseende er det fornemlig at den botaniske og historiske Viden- 
skab række hinanden Haanden. 
Idet jeg saaledes var beskjeftiget med om muligt at komme 
efter naar vore Forfædre begyndte at dyrke Korn og lignende 
Væxter, blev jeg nødsaget til, idetmindste for en Del, at følge 
deres Udflugter til andre Lande, hvorfra det maatte antages, at 
de maaske kunde have medbragt Kundskab om et eller andet 
til Hjemmet. Da det ikke er mit Fag at være Historiker, har 
jeg saaledes heller ikke kunnet gjøre mig bekjendt med mange 
af de Skrifter, hvortil Historikerne afFag have Adgang. Jeg har, 
hvad de rent historiske Skrifter angaar, alene kunnet benytte saa- 
daniie, som allerede ere trykte og som ere enten i Alles Hænder 
eller dog nogenlunde let tilgjængelige. 
Ved saaledes i P. A. Munch’s „Det norske Folks Historie^^ 
at læse om Nordmændenes Opdagelse af den Del af Amerika, 
som de kaldte Viinland, stødte jeg (2denD. Side 458) paa den 
Bemærkning, at de foruden Viinranken i ogsaa havde fundet „selv- 
' Af den amerikanske Viinranke (Vitis Labrusca), som er forskjellig fra den 
gamle Verdens {Vitis vinifercÅ), dyrkes i de senere Aar i de forenede Stater 
forskjellige Varieteter for Viinens Skyld. Ohio synes at være den af Staterne, 
som leverer den største Mængde Viin; og Udbyttet for samtlige Stater blev for 
