VI 
Aschehoug for at afgive Betænkning om, hvad der i denne Sag kunde 
blive at foretage. 
Cornmittéen afgav under 12te Septbr. s. A. følgende Betænkning: 
Ved Skrivelse af 14de Mai sidstleden har Collegiet oversendt Un¬ 
dertegnede et Brev af 2den samme Maaned, hvori en Ubenævnt liar ud- 
talt det Ønske, at der her i Christiania maatte blive oprettet et Viden- 
skabsselskab, samt at Collegiet maatte skjænke denne Idee sit Bifald og 
sin Understøttelse, hvorhos han har oversendt det en Sum af 1000 Spd. 
som Bidrag til Fond for et saadant Selskab. Collegiet har i den Anled¬ 
ning forlangt vor Betænkning om, hvad der fra Universitetets Side maatte 
være at foretage til Opfyldelse af Giverens Ønske. 
Undertegnede ere samtlige af den Anskuelse, at det vilde være on- 
skeligt, om der kunde dannes et Videnskabsselskab her i Christiania, og 
tilbøielige til at troe, at der ere nogenlunde tilstrækkelige Kræfter til at 
sætte et saadant Selskab istand til at udfolde en heldig Virksomhed. 
Det Formaal, et saadant Selskab i Lighed med andre Indretninger 
a f samme Slags kunde sætte sig, maatte være deels ved Sammenkomster 
mellem Medlemmerne at tilveiebringe en nærmere videnskabelig Medde¬ 
lelse og Samvirken, deels ved Udgivelsen af videnskabelige Skrifter at 
berige vor Literatur. 
Det længe følte Savn af et Videnskabsselskab i Christiania' foranle- 
digede allerede for 14 å 15 Aar siden flere Universitetslærere og andre 
herværende Videnskabsmænd til at sammentræde og i flere Møder drøfte 
Spørgsmaalet om et saadant Selskabs Oprettelse. Men Aarsagen til, at 
det ikke dengang kom istand, var deels Frygt for, at de videnskabelige 
Kræfter, som kunde paaregnes, ei vilde være fuldt tilstrækkelige til at 
sikkre det en stadig Virksomhed, deels og fornemmelig Mangel paa pe- 
euniaire Ressourcer. Nu synes derimod Forholdene i begge Henseender 
gunstigere. Deels er nemlig Antallet af Videnskabsmænd steget siden den 
Tid, i hvilken Henseende vi ville nævne den Stipendiat-Institution, som i 
de senere Aar^sikkrer Videnskaberne mange lovende yngre Mænds Virk¬ 
somhed, — deels er Folkets oeeonomiske Velvære forøget, saa at Tilvei¬ 
ebringelsen af pecuniaire Ressourcer vil støde paa færre Vanskeliglieder. 
Hvis man, som det turde haabes, kan paaregne, at Fleerlieden af de 
Videnskabsmænd, som opholde sig i Christiania og de Dele af Landet, 
