102 
og danne smaa isolerede Slægter. I dette Tidsrum, som éndnu 
vedvarer, indtræder Stillestanden. 
Neppe har nogen Forfatter, endog blandt Amerikanerne, be- 
nægtet den skadelige Indflydelse af Blodskam eller Samgifte imel- 
lern for nær Paarørende i Almindeliglied. Tvertirnod sætte vel 
de Forenede Staters Borgere fremfor andre sin Stolthed og Lykke 
som Folk i den til saa stor Fuldkommenhed drevne Samfærsel 
og den derved bevirkede Tilknytning og Forbindelse imellem alle 
Europas Folkefærd paa Amerikas Jordbund. Hvis de tillægge 
sig visse udmærkede Egenskaber i højere Grad end Europas Ind- 
fødte, kunne de ikke have nogen Indvending at gjøre imod en 
Theori, hvorefter disse tildels skulde kunne hidrøre fra at Ame¬ 
rikanerne danne et nyt Folk, udgaaet fra en Sammensmeltning 
af flere Folkefærd og Civilisationsformer i det gamle Europa. 
Den ensidig amerikanske Theori i Ethnologien gaar derimod 
ud paa at ligesom der gives visse beslægtede Folkeslag, som med 
Fordel for Afkommet, kunne blandes med hinanden, saaledes 
gives der ogsaa Racer, der ere uforenlige. Navnligen overføres 
denne Paastand om Arts-Forskjel og som Følge deraf Uforen- 
lighed, paa de tre i Amerika levende Racer: den hvide, den sorte 
og den røde. 
Den amerikanske Paastand er altsaa at dersom disse Menne- 
ske-Arter blandes med hinanden, bliver Afkommet svagere end 
begge Stamfædrene, og at det ikke kan vedligeholde sig ved ind- 
byrdes Forplantning som en særegen Mellem-Slægt. Imod Fo- 
regivendet ora Mulatters, Mestizers og Samboers aandelige eller 
legemlige Inferioritet er der vel ikke noget tilstrækkeligt Modbe- 
vis at søge i enkelte saadanne blandede Individers for Dagen 
lagte Aandskraft. Opfmderen af Cherokesernes Alfabet: Sequoyah 
var en Halvblods Indianer. Haytis Præsident Boyer, den fran¬ 
ske Digter Alexander Dumas og den russiske Pushkin, vare 
Mulatter, eller nedstammede fra saadanne. Alligevel befindenæ- 
sten alle Mulatter og Mestizer sig paa et lavt Trin i Samfundet 
og møde saa store Hindringer i at tilegne sig Kultur og i at be¬ 
nytte sin medfødte Overlegenhed, om de end besad den i noksaa 
