118 
Da Dysserne i Tibet have forskjellig Læogde i Forhold til de 
Commuiiers Størrelse, hvortil de høre, tør man ogsaa i Norden 
kunne slutte sig til Communernes relative Størrelse fra Dysser- 
nes Længde^. 
Eftersom de danske Langdysser ansees for at skrive sig Ira 
den saakaldte Steenalder, d. e. fra den Tid, da Brug af Metaller 
endnu var ukjendt i Danmark,'^ maa enten deres Oprindelse gaae 
meget langt op i Tiden eller Steenalderen længe have vedvaret i 
dette Land; men, om de end skulde være ældre end Buddhis- 
‘ En Dysse ved Hove Kirke i Vigs Præstegjcold er 40 Alen lang; cn i Leirdal 
80 Alen; en sammesteds 100 Al.; en i Yttre Holmedal 26 Al. o. s. v. Hvoi 
flere flndes i Nærheden af hverandre hør vel tages Hensyn til deres sammen¬ 
lagte Længde. 
- Pro f. Worsaae har i en Af handling yttret den Mening, at et Jernstykke, som 
fandtes hos et Lig i en Langdysses Gravkammer efter al Sandsynlighnd var 
nedlagt med den Døde i Forening med Sager af Steen og Rav. Annal f, nord. 
Oldk. 1838 S. 176. I sin senere Afl.andling, hvori han omtaler andre Fund af 
Jern i saadanne Dysser, yttrer han den Mening, at de i senere Tid tilfældigen 
maae være komne derind. Ogsaa de Jernstykker, som i Nordtydskland ere 
fimdiie i Stcenalderens Grave, formener han, ere komne der ved senere Leihg- 
hedcr. Bleking Mindcsm. S. 56. Det turde dog fortjene nærmere Overveielse, 
om ikke den Masse af Flintflckker, som findes i Oldtidsgravc i Danmark og 
det sydlige Sverige, snarere tyder paa cn eller anden religiøs Anskuelse end 
paa Ubekjendtskah til Metaller. Det er f. Ex. lidet troligt, at een Mand kan 
have efterladt sig saamangc Steenredskaber, som fandtes ved en Langdysses 
Celle ved Follesløv i Holhek Amt i Sjelland, hvor man optog over 100 St., 
hvoriblandt mere end 60 tynde og tykke Øxer eller Kiler. Annal f. n. Oldk. 
1844 — 45. S. 195. Tanken om Amuleter ligger nær. At Flintestene, foruden 
sit Værd som Redskaber, ogsaa have havt nogen anden, symbolsk. Betydning, 
synes at fremgaae deraf, at cn Grav ved Lyngby i Sjelland, hvori fandtes Vaa- 
ben og Redskaber af Bronce, paa Bunden var belagt med smaa hlintestenc 
Annal. f. n. Oldk. 1848. S. 339. Og blandt Kalraykerne er det Brug, hos den 
Dødes Levninger at nedlægge, foruden andre Ting, skrevne Trylleformularer 
og Stykker af Flintosteen (Feuersteinbrockcn) Pallas Sainnil. II S. 292. I 
Langdvsserne i Nordtydskland, de saakaldte Hiinengrabcr, findes ogsaa, for¬ 
uden de til Redskaber tilhugne Flintestene, cn Mængde utilhugne ofte brændte 
(calcinercde). Jahrhilcher d, Vereins J. mecklenb. Gescliichte ^'c. kol. 9. S. 362 
Jl. og. fl. St. 
