120 
dysse omtalt i Begyndelsen af det7deAarh. Det er dernæst ikke 
usandsynligt, at forskjellige Levninger af Mure og Yolåe {a variety 
of sione walls and parapets)^ som Masson bemærkede paa et Sted 
i Afghanistan, som han, paa Grund af de jnange Been, Urner og 
Aske, der fandtes, ansaae for en gammel Gravplads, have været 
Langdysser. Sagen fortjener i al Fald nøiere Undersøgelse.^ 
Det samme gjælder de traces. of parapets, som han omtaler fand¬ 
tes paa en Høide ved Hidda/^ Da nu de buddhistsiske Monu¬ 
menter i Afghanistan skrive sig fra de nærmeste Aarliundreder 
før og elter Christi Fødsel, vil, om den her yttrede Formodning 
stadfæstes, erfares, at Langdysserne i Asien have en anseelig 
Ælde. Ogsaa ved Bhilsa Teperne (ældre end vor Tidsregning) 
findes Constructioner, som have Lighed med de tibetanske og 
nordiske Langdysser, hvorvel Dimensionerne varriere.^ De ere, 
som hine rectangulære murede Constructioner, indvendigen fyldte 
med Stene og Gruus. Cunningham anfører en paa 70 Fods 
Længde, 30 a 40 Fods Brede og 6 Fods Høide, en anden 36 Fod 
lang og bred og 12 a 15 F. høi, en tredie 55 F. 1. 48 F. br. og 
16 å 18 F. h. Trappe føre op til dem som ere høie.^ 
Paa Java findes blandt Ruinerne af Templer flere lignende 
Plateformer, hvilke af de nuværende Indvaanere kaldes Chun 
Midte maaskee ogsaa Billeder i sin Tid have staact. Urda II. 200 og 201. Paa 
Mongolernes og Kalmykernes Altere sees Figurer anbragte af samme Form som 
opreiste, oventil afrnnclede Stene, . Pallas Sarnnl. II. Pl. 9 B. Fig. 23. 
’ Masson tilfoier her den Bemærkning, at Egnens nuværende Beboere indbilde sig, 
at saadanne Pladse have været Fæstninger og bruge om dem den almindelige 
Benævnelsé Kafir killa d. e. Vautroendes Fæstning. Netop samme Forestilling 
liave de norske Bønder om Langdysserne. I Urda omtaler Neumann paa flere 
Steder denne Anskuelse f. Ex. /. *S'. 25: ,, Almuen ansaae den (Langdyssen) 
for af være en Befæstning, og netop dette lokkede mig derhen.“ Sml.//.•/t5.2. 
■ Ar. ant. p. 105 - 6. 
The Bhilse Toper (^London I8b9) p. 311, 322, 344, 
^ I Nordtydskland have Langdysserne (Hunengraber) ligeledes ofte en større 
Bredde end i Norge. Saaledes nævnes en i Meeklenborg, 80 Fod lang og 34 
Fod bred. Jahrh. d. V. f, meckl. G. IX. 9. S. 162 og en anden 48 Skridt 
lang og 22 Skridt bred, ib. XIV. S. 309. 
