164 
8de (Jctobei*. Mmle i den liislorisk-pliilosnpliiske Chisse. 
Ilr. Aschehoug holdt et Foredrag oni Organisationen af den danske 
Regjerings Aucloriteter efter Souverainitetens Indforelse indtil 1814. 
I Indledningen bemærkede han, at den danske Styrelse hos 
os maaskee staaer i et ufordeelagtigere Lys, end den fortjener. 
Vistnuk var f. Ex. dens ndvortes Politik svag og dens Finants- 
væsen ufaldkomment. Men Feilene ialfald i den indre Styrelse 
tilhørte Tiden og var fælles for alle andre Stater. Og hvad For¬ 
holdet til Norge angaaer, maa det indrømmes, at den danske 
Regjering, der modtog det norske Samfund i en almindelig og 
dybtgaaende Opløsnings Tilstand, ialfald opdrog Folket saaledes, 
at det i 1814 i Oplysning og Dygtighed kunde maale sig med 
ethvert andet. Lovgivningen har aldrig spændt Buen saa høit, 
at den har været nødt til at give efter; d-en har saaledes væsent- 
lig befordret Lovlydighed, det vigtigste Gode for ethvert Folk. 
Selv fra det danske Lehnsherredømmes mørkeste Tid (Frederik 
Ildens Dage) møde vi gunstige Tegn. Overhoved har Regjerin¬ 
gens Bestræbelser for at udvikle en klar og ordnet Retsforfat- 
ning været i Fremadskriden baade før og efter Souverainitetens 
Indførelse. Efter denne Tid komme de især tilsyne i Indførelsen 
af en Høiesteret, i Regnskabsvæsenets Ordning o. s. v. 
Den saakaldte Provis on al-Or do nnants af 4 Nov. 1660 dan¬ 
ner Grundlaget for den souveraine Regjerings Maskineri. Ved 
denne opløstes det forrige Rigsraad og fem Regjerings-Collegier 
oprettedes, mellem hvem alle Regjerings-Anliggender fordeeltes 
og ved hveln i Regelen alle Andragender og Forestillinger til 
Kongen skulde forberedes. I Spidsen for hvert af disse Collegier 
stilledes en af de høie Rigs-Embedsmænd: Drosten, Cant- 
sleren, Mearsken, Admiralen og Skatmesteren. Detfor- 
rige Rigsraads Medlemmer skulde ogsaa fordeles paa disse Col¬ 
legier, hvori Rigsraaderne efter Tour skulde præsidere, en Bestem¬ 
melse, som dog neppe blev sat i Værk. De nævnte fem høie 
Rigsembedsmænd i Forening med de præsiderende Rigsraader 
skulde tilsammen danne et Geheime-Statsraad hos Kongen, 
