196 
kan være istandbragt uden af en Inder, og at den saaledes sand- 
synligt maatte skrive sig fra hans Fædreneland, hvor derhos Brug 
af Amuleter til alle Tider synes at have været drevet i langt større 
Udstrækning end i Europa. Men paa den anden Side vides ikke 
Guldbracteater nogensinde at være fundne i Indien eller nærmest 
ondiggende Lande, uagtet man har fundet en Mængde Mynter og 
andre Oldsager. Dernæst har.Hovedet en Form, som er saa for¬ 
skjellig fra alt, hvad man kjender af indiske og indobaktriske 
Mynters Præg, at man vanskelig kan antage det dannet i samme 
Land,_ som de anførte Mynter. Naar hertil kommer, at Brug af 
Guldbracteater som Amuleter fornemmelig har været meget al- 
mindeligt i Skandinavien, hvor de fleste saadanne hidtil ere fund¬ 
ne, ’ kunde man falde paa den Tanke, at de ere fabrikerede i 
Norden, men herimod synes igjen for den her omtaltes Vedkom¬ 
mende den correcte Indskrift at vække Tvivl, med mindre man 
« 
kunde tænke sig en nøiagtig Efterligning af et indisk Forbillede, 
for Indskriftens Vedkommende. Ligesom Tibetaner, Mongoler og 
Kalmyker fremdeles anbringe indiske Indskrifter paa sine Amu¬ 
leter, ^ kan man tænke sig Muligheden af en lignende Skik i Nor¬ 
den. Men for tilfredsstillende at besvare Spørgsmaalet, tiltrænges 
flere Oplysninger. 
* Nordiske Guldbracteater. 
En anden Art Mynter synes at være Forbilleder for de i Skan- 
i 
dinavien i stort An tal fundne Guldbracteater, hvorpaa frem¬ 
stilles et Hoved paa Ryggen af et flirføddet Dyr, hvortil under¬ 
tiden er føiet en Fug], en Slange og forskjellige symboliske Fi¬ 
gurer, samt en Legende i Runer.^ Dette Præg formenes laant af 
‘ Pallas l c. II S. 243 flg. 
Som Exempler til Sammenligning er her paa Pl. I fig. 6 afhildet den i Atlas 
9 
f, nord. Oldk. Pl. V. f. 93 fremstillede, samt her som fig. 7 den hos Lindførs, 
om Guldb7'acteaterne under lit. H. fremstillede i Atlasset ei optagne. Dette mær- 
kelige Stykke er fundet i Skaane, og tilhørte en privat Samler, som hos L, ei 
er nævnt ved Navn. 
