199 
Umå, Parvati o. s. v.)^ staaende paa en Oxe, som snart forestil¬ 
les liggende, snart i halv opreist Stilling, ligesom i Færd med at 
reise sig under en tung Byrde eller synkende under en saadan, ^ 
og (paa nbgle) rækkende Tungen ud. Gudinden har otte Arme, 
forstørstedelen førende Vaaben og - andre Ødelæggelsesredska- 
ber, saasom Sværd, Øxe, Kniv, Kølle, Tordenkile, Brandfakkel. 
Med een af Hænderne holder hun i en liden Menneskefigurs op- 
strammede Haartop, truende med at dræbe ham med de Vaaben, 
hun har i de øvrige Hænder. Med een af Hænderne holder hun i 
Oxens opstrammede Hale.*^ Paa- to af Billederne holder hun en 
Blomst, hvortil en Fugl (Majura?) kommer nedflyvQjide. 
' Dur gå er Hunkjøns formen af det sanskritiske Adjectiv dur ga, som betyder 
vanskelig at komme til, utilgj æng elig, f ry gtelig, f årlig. Gud- 
inden Durgå fremstilles derfor stedse under frygtelige Former og tillægges en, , 
vredagtig Charakter. De ovennævntc Sculpturer have rimeligviis engang været 
anbragte ved Indgangen til Templer, Paladser eller deslige, for at tjene som 
Dørvogtere, ligesom de nordiske Bracteater tjente til Amuleter for de Levende 
o£r til Voktere over Afdødes Aske. 
2 Paa vor Pl. II f. 8 er den nedre Del af en hos Raffles meddeelt Sculptur gjen- 
givet. En meget lignende Figur lindes afbildet i Tod’s Rajaston {London 1829, 
4o.) p. 728 efter Sculpturer ved Muudore. Oxen har aldeles samme Stilling 
som den nysnævnte, med udrakt Tunge. Kun ligger Halen paa Dyrets Side 
istedetfor at være opstrammet; og Gudinden sætter kun den ene Fod op paa 
Oxen. Nedenunder læses: Chaonda Mat a. Dette Billede er her gjengivet 
paa Pl. II fig. 9. Paa et indisk Maleri i Museo Borgiano forestilles Durgå 
eller Parvati sidden de paa Byggen af en Oxe. Darstellung der indischen Got- 
terlehre. Nach Paidlinus a Saneto Bartolomeo. Tab. XIITb. Forøvrigt maa 
med Hensyn til de her omtalte Sculpturer bemærkes, at de, uagtet den store 
indbyrdes Lighed, dog ikke fremstille de samme Ideer. Paa noglc, især de, 
hvor Oxen har Belter, synes den at være Civas Oxe, Nandi ell. Nanda. Men 
paa andre er den Billedet af et ondt Væsen, som Durga er i færd med at dræbe. 
Saaledes paa det af Oberste Tod meddcelte Billede, hvorom han S. 729 siger: 
at. her den frygtelige Gudinde træder paa den sorte Dæmon Bhimasui, og at 
det er hendes Tiger, som har slaaet sine Kløer i denne. De nordiske Bractea¬ 
ter synes at have fulgt sine Forbilleder uden Forestilling om en saadan Di- 
stinetion, med mindre de i Nord. Atl. No. 84 87 givne Stykker skulde sigte 
til sidstnævnte Anskuelse, hvorom neden.^or. Det fra Tod laante Billede er 
taget ud af en Rækkc paa 9 Billeder, af hvilke de 6 ere væbnede Ryttere, som 
