200 
Disse Billeder sees saaledes at frembyde flere Analogier med 
de paa de nordiske Gnldbracteater fremstillede Figurer. Ligesom 
Gudebilledet paa de her nævnte Sculpturer er colossalt i Forhold 
til Oxen, for at betegne Gudens Storhed i Sammenligning med 
jordiske Væsener, saaledes er Menneske- eller Gude-Hovedet paa 
Bracteaterpe colossait i Forhold til det Dyr, ' paa hvis Ryg det 
hviler. 1 Dyrets Been ere deels liggende deeis halvopreiste; Ryg¬ 
gen nedbøiet som under en Byrde {All. f. n. Oldk. No. 121, 127, 
192, 207 m. fl.); istedetfor Halen er det ene Bagbeen trukket til- 
veirs (paa mange); Tungen udrakt (paa mange). ^ Dyret har 
derhos paa tp af Billederne hos Raffles brede Belter om Livet og 
om Halsen; paa nogle andre derimod intet. Det samme er Til- 
# 
fældet med Bracteaterne. No. 92, 107, 108 og mange flere have 
det samme brede Belte om Liv og Hals (de fleste med Zirater, 
ligesom paa det ene Billede fra Java), ^ medens andre, som No. 
143, 144 og fl. mangle disse Belter. Selv Forbenenes Stilling viser 
sig saa traditionel bestemt, at paa alle de Billeder hos Raffles, 
hvor Dyret er halvopreist, er det ene Forbeen rakt fremad, det 
andet bøiet tilbage. Og just det samme er Tilfældet paa en stor 
Mængde af de nordiske Bracteater, især paa dem, som have be¬ 
holdt Oxens Kjendemærke, Hornene, saasom 1. c. No. 92, 94, 
100, 101, 103, 106—9, 113, 116 og mange flere. Oxen paa den 
her Pl. I f. 7 afbildede Bracteat ligner i Stilling endog saameget 
I 
hver især har foran sig en Mand i Miniaturc holdende en eller anden Tino- i 
Haanden, ligesom den lille Figur paa vort Billede holder en Fane. Lignende 
Fiemstillinger synes at have været Forhilleder for de smaae Mandsfigurer. som 
sees foran Hovederne paa nogle Bracteater i nysnævnte Atlas. 
' Buddhisterne i Mellemasien afbilde Underverdenens Gud som en bister Mand. 
staaende paa Ryggen af en Bøffel [Pallas, Samml. IIS. 33—34 og Pl. IX fig. I). 
Deres Guder ride forøvrigt paa forskjellige Dyr og have tildeels Hoveder saa 
store, at de udgjøre den halve Person, hvorved de ligesom danne en Overgang 
til de nordiske {Pallas l. c. Pl. I oq VI). 
Den udrakte Tunge sees ogsaa paa nogle af de nysnævnte mongolske Billeder, 
hvor ogsaa Dyrehovederne tildeels ligne dem paa de nordiske. 
^ Pl. II f. 12 vise Prøver af Belterne; f. 12 det javanske, f. 13 og 14 det nor¬ 
diske. Andet Sadeltøi end disse Belter forekommer ikke. 
