205 
vq. 
■ i 
- • •'t 
j^Schmidt siger om dem: „Nirgends findet man sie ubersetzt, auch 
. mogen die meisten dieser Formeln uniibersetzbar und eiitweder 
gaiiz oder zum Theil leere bedeutungslose Tone seyn/‘ Geschichte 
' der Ost. Mongolen von Ssanang Ssetsen, S. 343. 
^ A )) j) e n (! i x. 
Del mjsliske Kors.‘ 
; Det Kors, som vi nylig omtalte, og som fmdes saavel paa 
^ orientalsk-biiddhistiske Mynter, som paa skandinaviske Bracteater, 
' der tildeels ere fundne i Gravhøie, — dette Kors har en særegen 
Form, idet enhver al‘ dets Arme ved Yderenderne har en Bøi- 
ning eller Vinkel. Det er særdeles niærkeligt, saavel ved dets 
store Udbredelse, som ved^ den heldbringende Kraft, der tilskri- 
ves det af Hinduerne, og især af Buddhisterne, saavel de mellém- 
asiatiske som de indiske. 
Paa buddhistiske Mynter sees dette Kors allerede i de første 
r 
Aarhimdreder efter Chr. Fødsel,^ og synes uatbrudt at have ved- 
I ligeholdt sin Anseelse lige til vore Dage. Buddhisterne betragte 
det som en af de vigtigste blandt de fem og tredsindstyve Figu¬ 
rer, som de troe at opdage i Sporet efter Buddhas Fod; thi den 
staaer ikke alene i Spidsen som No. 1, men gjentages med ringe 
Forandring som No. 3 og 4 i den Opregnelse af hine Figurer, 
som Prof. Burnouf meddeler i Appendice No. VIII til sin Ud- 
gave af le Lotus de la bonne loi, hvor det hedder:^ 
1. Svastikaya. Det er en mystisk Figur, som er i Brug 
: blandt flere indiske Secter, og som man fremstiller saaledes 
dens Navn betyder ordret „Velsignelses eller godt Forvarsels Tegn^^^ 
‘ Nordiske Antiqvarer pleie benævne dette Kors Thors Hammers Tegn støt¬ 
tende sig til Hakon den Godes Saga, Cap. 18; men her er kun Tale om et 
simpelt Kors. Cfr. Skand. Lit. Selsk. Skrifter 1810, 6te B. S. 221 flg. 
* Ax. ant. p. 378. 
I * Pag. 625—26. ' 
Svastika cr et Adjectiv, dannet af svasti, der er sammensat af su, vel og 
a sti, det er; altsaa: det er vel. Cunningham, The Bhiha 2'opes p. 356 Note, 
1 
