6 
I 
cavere contendimt, fines majonm velut pietate qiiadam et incuria 
videntiir prætergressi^^. y^Ergo si medicina non fuerit eo tempore ne- 
cessaria, quo erat hæreticorum quorundam grcwis ægritudo animonm: 
et si fuit tune temporis quærenda, nunc non est^\ ^Ex illo remedio 
Ariani sibi invenerunt genus calumnice: et quoniam symbolum Ro- 
manæ ecclesiæ nos tenemus, ideo msibilern et passibilem (maa hede 
invisibilem et impassibilern) patrem omnipotentem illi æstimarent et 
dicerent (maa vel hede æstimarunt et dixerunt): vides^ quia Symbolum 
sic habent, ut visibilem Filium et passibilem designårent^^. Under¬ 
tiden støde vi endog paa Ord, som ikke danne nogen egentlig 
fuldstændig Sætning, men til hvilke vi, for at faae dem til en 
saadan, maa supplere Noget. Saaledes følger paa det første af 
de to ovenfor anførte Steder: Ergo — operationis Ordene Patrem, 
Filium et Spiritum sanetuin, hoc est venerabilem Trinitatem^ som vi 
maa gjøre til en Sætning ved af det Foregaaende at supplere 
dico. Endelig røbe ogsaa enkelte Steder, at den, der har 
skrevet Talen, har udeladt Noget, som Taleren havde sagt. Saa¬ 
ledes fordrer i Ordene: Ergo quemadodum duodeeim Apostoli 
et duodeeim sententiæ. Signate ros! Quo facto: ^Credo — inrgine^^; 
habes incarnationem Filii, quemadmodum dixi; „sub Pontio Pilato 
passus et sepultus^^; habes passionern et sepidturam. Ecce quattuor 
istæ sententiæ Ordet istæ^ at Taleren allerede havde sagt, 
at der fra Symbolets Begyndelse indtil Begravelsen vare fire 
I 
sententiæ. Men en saadan Erklæring finde vi nu ikke paa det 
anførte Sted. Det forholder sig altsaa rned Explanatio væsentlig 
som med Cyrilhis af Jerusalems ligeledes i Qvadragesimaltiden 
for Initiander over Symbolet holdte katechetiske Taler. For¬ 
skjellen mellem begge Skrifter er kun den, at de cyrilliske Taler 
bleve efterskrevne af flere rimeligviis dertil ansatte Notarer, der 
maae have confereret sine Afskrifter med hverandre, medens 
Explanatio kun blev efterskreven aldeles privatim af en Tilhører, 
der ikke ganske kunde følge Taleren efter og ikke formaaede 
ganske fuldstændigt, i Formen regelret og klart samt grammatisk 
correct og feilfrit at bringe hans Ord paa Papiret, hvorfor hans 
